DKI.MAIÍ 1'.. A STKINltAClII KOS/.KORITTKI.KI'. 171 



pedig egyalsól)b szinlöt 1(> m-, r egy felsőbbet 30 méternyi magasHágban a tó fel- 

 színe felett. Fj .színlök alapján a tó egykori kiterjedéséről alkothatunk magunknak 

 fogalmat ; az alaó színlő Lócz\ szerint Tapolczáig, Keszthelyig, a Zala folyó völ- 

 gytU)en Zalavár és Komárom városig terjed : a felső színlő Zalamegyében Szt.- 

 Iván és Szt. -Jakab, Somogymegyél)en Ncmes-Vid, Mesztegnye és Fájsz körül 

 keresendő. E színlők és terraszok tovilbbi nyomozása lesz tehát a legközelebbi 

 fela.lat, mely a Balaton régi nagyságát fogja kideríteni, LóczY-nak a Balaton mé- 

 lyedésére s a környékét szelő völgyek iriinyára vonatkozó eddigi vizsgiilatai is 

 érdekes kombimícziókra adtak alkalmai.. Megindult tov:íbb;i a tó vizében élő növé- 

 nyek és állatok biológiai tanulmányozása is, dr. Borh\s Yincze, dr. Tstvánkfi 

 Gvui.A és dr. Daday Jrnö iUtal. A két utól)bi vizsgálódása egyelőre es;ik általános 

 tííjékozódíísnak tekinthető, melynek befejezésére még hosszabb idő szükségeltetik. 

 Egyedül dr. IIorbás Vincze fejezte be kutatásait, melyek a ///;*(//• fellépésére, elter- 

 jedésér(% szaporodiísára s irtásának módozataira terjednek ki. A terjedelmes dol 

 gozat — mely a jelentés java részét foglaljn el, teljesen felöleli n hinár fel- 



lépésére 8 természetére vonatkozó kutatás eredményeit, melyek abban concludál- 

 nak, hogy a balatoni hiniírt főleg két növény alkotja, u. m. a Vi)tiiiiiiuji'tini prr- 

 folintus A,, ésa ]fi/i-liiiilii/lltiin si)iciifiriti L., ellenben a németországi vizek])en pestis- 

 ként elterjedt Klodcd (Udiiiih'iisis-i a Balatonban eddig sehol sem találtiík ; hogy 

 a hinjtr, mely főleg a Balatou vizének sekélyedése folytiin harapódzik el, nem 

 országos baj, s nem is oly nagy baj, minőnek újabban híresztelték, hanem legfel- 

 jebb a fiirdőbirtokoBoknak okozhat némi kiirt, kik azonban irtás és ritkítás illtal 

 könnyen útját víighatjíik túlságos elszaporodásának. Borrás kimerítően tárgyalja 

 a sok zajt okozott hinár-kérdést, sőt még a mythologiából (!) és költészetből is 

 igyekszik a kérdést megvilágítani. De az ő jelentése is azzal záródik, hogy a 

 hinár vizsgálata ezzel még nincs befejezve, miután további teijedése felől csakis 

 éveken át folytatott vizsgálatok és észlelések után fogunk tiszta képet nyerhetni. 

 Csak röviden vázoltuk a Balaton-bizottság programmjjit s eddigi mííködé- 

 aét ; de nein tehetjük le tollúnkat a nélkül, hogy ismételve örömünket ne fejez- 

 zük ki a fölött, hogy a Magyar Földrajzi Tiírsaság elnökének, Lóczy Lxjosnak, 

 akitől a Balaton kutatássinak eszméje ered, sikerült ezen társasiig mííködését 

 eddigi ferde és meddő iiViuyából egészségesebb mederbe terelni, a melyből a tudo- 

 mányra, a hazára haszon fog háramolui. 



Dr. TniRurNr, Gusztáv. 



DELMAR TIVADAR: A steinbachi (Schweicz) foszforittelep 

 és a foszforitek általában.* 



Steinbach, Euthal és környékének (Canton Schwyz) területe, melyre szerző, 

 hogj' a foszforitet egész terjedelmében eonstatálhas.sa, vizsgálatait kitei'jesztette, 

 egészen az encaBn-formatióhoz tartozik. 



E foszforit AÍAY4:n-KvMAR szerint a középső durvíimészli« z (Farisitn 1 J^ 



■■' Das Phosphovitlager von Steiubacli und allgomeine Gpsichtspunkte über 

 Phofiphorite, Inaug. Diss. Zürich 1890. 33 1. 



(H8J 11* 



