176 IRODALOM. 



azok lelethelyei és előfordulási körülményeivel, végül röviden a mesterséges drága- 

 kövekkel is. 



A második részben közel <K) különböző drágakő és ékkő vau leírva, a 

 lelethelyek, bányászat és a feldolgozás kimerítő méltatíiaával. Nagyon jó tájéko- 

 zásul szolgál, hogy a ,«zcrző csiiknom mindenütt az árakat is közli, figyelmeztetve 

 egyúttal a szokottabb hamisításokra. Többször ráutal a hazánk területén is talál- 

 ható ásványokra, a melyeket kisebb dísztárgyakra vagy ékkövekre eddig alig dol- 

 goznak fel ( szcriH'iiíni, faojiál, rlidlicdon, í///í.s- ). ámbár csinossiíguk és gyakori 

 előfordulásuk erre alkalmassá teszi. 



A második kötet tartalma szigorúan véve nem felel meg czimének ; míg az 

 ekő inkább olvasásra való, íiddig ez azoknak njáulható, a kik a drágakövek meg- 

 határozása és megismerésével gyakorlatilag akarnak foghilkozni ; ez tubijdonképen 

 egy könnyen érthető modorban írt ásványtan, a mely azonban kevés kivételbd csak 

 a drága- és ékkövekre terjed ki. Szabatos és a legfontosabbra szorítkozó tárgyalá- 

 sánál fogva bátran ajánlható első bevezetésül az ásványtanniil foglalkozóknak. Az 

 első szakaszban (2 — 131 1.) a fizikai sajátságok közül az optikaiak legbővebben 

 ismertetvék, hiszen ezek a legfontosabbak a felismerésnél. Rövid, de a czélnak tel- 

 jesen megfelelő fejezetek vannak szánva a vegytani sajátságoknak és az ásványok 

 lelethelyeinek. A második szakasz (131 — 2741.) az első kötetben felsorolt drága- 

 köveknek rendszeres ásványtani leirása ; nagy gonddal vaunak minden fajnál a 

 synonymok és a válfajok nevei összeállítva. A közölt fénytörési együtthatókhoz 

 szerző a totalreílexio határszögeit (levegő és az ásvány közt) is kiszámította, miáltal 

 mintegy illustrálta a drágakő tüzét és szinszóródás;ít. Nem kevésbbé jó hasznát 

 fogjuk vehetni a különböző féleségeknél főképen Chuuch után közölt fajsúly meg- 

 határozásoknak. A chemiai alkat feltüntetésénél a tapasztalati képlet mellett az 

 elemzés által megállapított százalékos összetételen kivül még az egyes elemekre 

 vonatkoztatott százalékos összetétel is ki van számítva. 



E kötet használhatóságát nem csekély mértékben növelik a harmadik sza- 

 kaszban összeállított kimerítő táblázatok, ezek : fajsúly, keménység, hasadás, kris- 

 tályrendszerek, fény, átlátszóság, sugártörés, szín. Zimányt Károlt. 



(10.) ScHMiDT Sándor: Ásványtani közlemények. (Természetrajzi Füzetek 

 1 890. XIII. kötet. 86. 1.) 



I. Zirluni, (dinmulhi ('s rpidoi Auxztrf'fUf'ihnl. A zirkonok másodrendű fek- 

 helyről valók Üól-Ausztráliából ; legömbölyödött kavicsok, egyeseken azonban az 

 oszlopos alak még felismerhető. Szinük sötétbarna, fehéresszürke, vagy sárgás- 

 szürke ; feltűnő ez előfordulásnál két jó hasadás, oly annyira, hogy ennek követ- 

 keztében egyesek gyöngyházfényüek. Az oszloplapok szerint a hasadás valamivel 

 jobb, mint a pyramisok lapjai irányában. A hasított darabokon végzett mérések : 



obs. i'hIc. 



110:111 -= 47° 50' 47° 50' 

 1T0:111 =89 58 90 

 110:lT0 = 90 4 90 



(]á8) 



