mODALOM. 179 



(11.) l)r. KocH Antal: Axráiuilimi iirjcniriiijrl; Kidi'líjíit'il . ?,-\\i kíjv.lcmt'iiy. 

 (Orv. t(im. tud. Krt. Kolo/.svár, JSÍMi, XV. kot., I 1(1 -i:)i, tí:>'J— !21í2. ].)• 



U). \'í:lisz.ti( (Jii<ir:l,ri^l('ih/til; KoltizsrúfrnI. A Hójii,-lio;,'y merni rétegeihez 

 tartozó vasrozHdás miíriíii baii egy Xaliin av. köbéi üregt'iiliít 'A mui vastíig íipró- 

 szemű sárgiis nicyzpjít alkotta, mely az üreg felé apró gömbölyödött élű rliombo- 

 éderek csoportjára oszlott. Ezen a calcit kérgen talált azutitn szerző mintegy 

 5 mm magas és ;> unu széles víztiszta quarzkristályokat, a szokott ^.R, H és — K 

 lapokkal liatiirolva. 



■il. luxloiylpsz a lirkáshói Kolozsiuirll. A liékiis patakban isnieretes gijiszíal 

 teteje felé és az alján is, szerző több rétegecskét figyelt meg, melyek tisztább fehér 

 gipszből valók, és a többiektől eltéröleg sűrű redőkbe össze vannak gyűrve és igy 

 az előfordulás alakra teJjesen hasonlít az anhydritröl miír régóta ismeretes 

 fodorkőhöz. 



4i?. Hiliinicni's iiirsz <( lirkiishan Kolozsi'í'iniál. Ez a mészkő a fent emlí- 

 tett gipsztelejt alatt a mezőségi agyagm;í,rgába települve található a patakárok 

 partján. Piszkos barnássárga, brecciás kinézésíí, mely csiszolva igen szép barnás 

 habos-foltos külsőt nyer. t'tve vagy dörzsölve feltűnő bitumenszagot áraszt és 

 vegyi összetétíile dr. Koch Fekencz elemzése nyomán a következő : 



CO/'a !>:>, 13. Al^O.,, l\Ü^{Kű'i: Oldhatlan rész (nagyrészt SiOJ (),f)7. Víz (),ori. 

 íSzerves részek (bitumen) 3, 87 := l()(>,('0",ii. 



A szerves anyag melegítés közben hamar elszáll és a mész szürkére ég ; 

 izzít;is után egészen fehér C'aO-ra válik. A büdösmész kisebb-nagyobb üregeinek 

 és repedéseinek falait vagy csupán gyantabarna színű colril parányi skalenoéderek 

 vonják be, vagy ezeket még kérgesen vagy utánzó alakokban halványkék cluil- 

 i-oiloii födi. A chalcedont végre még hasonlószínű, vagy szürkés átlátszó ifnnr: 

 kristálykák is borítják. 



i3. Tmiirs Ic/liir Xdiii/áíjoii. Egy a "Károly telérbŐl" származó telérdara- 

 bon szerző barnaszínű vaskos alabandin, aprószemű galenit. nagyágit, mangiinpát 

 és barnapát társaságában termés tellurt tal.-ilt jó bőven kiv;ilva, mely ónfehér 

 színű, rudasán rostos, ;> cm hosszú és 1 cm vastag darabokban van meg az ércz- 

 keverékben. A termés tellur ezen előfordulása Erdélyre nézve új és azért is érde- 

 kes, mert rendkívül bőnek látszik. 



't'i. Kijn níkit ásri'íiii/ ( Hálipiáiiról. Az oláhpiáni aranymosásokból az erdé- 

 lyi múzeumba került állítólagos titánvas szemeket vizsgáltatván, szerző azt tapasz- 

 talta, hogy túlnyomó részük nem titánvas, hanem a rutilnak nigrin uevü változata. 

 De jólehet az eddigelé titánvas néven szerepelt feketebarna színű érczszomek 

 nigrinnek bizonyultak (fajsúlyuk i,ill négy mérésből), mindanKsllett szerző 

 néhány kétségtelen titánvas szemet is talált. Ezen kutatásai közben bukkant 

 azután dr. Kocn egy babszem nagyságú, barnaszínű, szurokfényességű, feltűnően 

 súlyos ásvflnyra is, melyet ugyan az anyag elégtelensége miatt pontosan meg nem 

 határozhatott, de a melyről azt jíllítja, hogy leginkább hasonlít a fcr<iiis<iiiil -mik 

 ii/nl nevű változatáíu)z. A kérdéses (l,(i g súlyú darabka fajsúlya u, is .""),::> 1, 

 keménysége <»', 2, sötétbarna szinű, szálkákban áttetsző, pora világos barnássárga. 

 Féuyess ge inkább szurokéra emlékeztet, egy irányban hasad. A forrasztócső 

 előtt kissé pattogzik, nem olvad, de barnássárga színűre válik : üvegcsőben elég 



