íi{»>i»ai,()m. Isi 



féle lielyzohu'lc felelnek inefí. l)e ekkor igen szokatlan n (^ I' fonna ineL^jelenése 

 egymagiíbiui, a barvton annyira jellemző oo Vú nélkül, ])láne oly 'i erősen kifej- 

 lődve » niitit (Ír. KocH úr közli, ú'^y liogy épen ezért ezt n formát kétséfíosuek kell 

 tartanom). 



4(). rjtihhi r^zirlrl a li'iskiijnis'i ijiuwztidcInjOinii rlöforihiló tisz/hllról. 

 A Köi't'^lHyi/ rliyolitos quarztrachytjiiban a szerzőtől már koriíbbi alkalommal 

 raegisiuertetett aszfalt kis részletkékben vau ugyan behintve, de élés; gyakori. 

 Vagy a kőzet egyes üregeit tölti ki, vagy pedig egyfős apróbb-nagyobb szögletey 

 kőzetdarabkiíkkal együtt a kőzetet keresztül kasul járó erekben található. 



47. .\<i(l!/ loiiisciihiki'i iiiiiszkrish'ilf/oh Mnijiidr-^i'uliisoii. A község fölött a 

 hegyoldalon feltárt eocfen szemcsés-tömör gipszpadok közül a legvastagabb 

 (!2 m) gipszpad tetején található agyagmárgában fejnagyságú gi))szfészkeket 

 talált szerző, melyeket lencseformájú legömbölyödött nagy gipszkristályok tölte- 

 nek ki. A világos rózsaszínű kristályok anyaga azonban kristályos szemcsés, úgy 

 hogy egységes hasadást nem tapasztalni rajtuk. «A leucseforma tökéletlen kris- 

 tályalak ezen esetben tehát belső kristályodott állapottal és egységes hasadással 

 nem jár, s meglehet, hogy az eredetileg egységes kristályok anyaga az alaknak 

 megtartásával utólag változott át szemcsés szövetüvé» — írja szerző. Ez pedig, 

 ha azok a lencseformiijú testek valóban egységes kristiílyok külsejének marad- 

 ványai és nem valami esetleges idomok, inkább valamely pseudomorphosára utal, 

 mintsem hogy szerző sajátságos magyarázatával értelmezzük őket. 



48. }írszin'i1-krisfólijok a túi'-kopjinnd'i }i(t^(f<l(''khól. A diónagyságú kristá- 

 lyokon a — \ 2R érdes és gömbölyödött lapjai láthatók ; szinük borsárgás és 

 félig átlátszók. 



49. Mrszpót -ikrek ti neocom kárpáti liomokküln'H. Háromszék megyében 

 Küzt''it-Ájtn környékén a Kakas-patak torkolatíhiiíl kinyúló kárpáti homokkő 

 hasadékaiban szürkés fehér, áttetsző, kopott <'tilcit kristályokat gyűjtött szerző, 

 melyeken valószinűen az R3 és - V2R formák termettek és az R szerint ala- 

 kúit ikrek. 



.""»(». Htihrrrz a rtDiki tiirszkőhegif laposán. A runki Plesuhegy lapos hátán a 

 sötétszürke kristályos mészkövet (fajsúlya 2,!() borító sötétvörösbarna vasokkeres 

 föld tele van apró lintonil concretiókkal. A szemek nagyrésze fényes, golyóalakú, 

 úgy hogy a nép serétkőnek nevezi ; de nagy részük kevésbbé szabályos és ripacsos 

 felületű mogyorónyi-kölesszemnyi darabokból való. A gömböcskék finom egy- 

 közepű héjas szerkezetűek. 



öl. Markasit-krlstálijok HévkörlvHijesröl. E szolnok-dobokamegyei község 

 mellett a hójai és mérai rétegek határán egy széntelepet tartalmazó édesvízi 

 mé.Hzképződmény van és itt a kékesszürke széuagyagban (a széntelep alatt) egész 

 tyúktojás nagyságú Diorkosil-gwinókíit találni elég bőven. A gumók belseje egy- 

 közepű sugaras rudas szerkezetű és külsejükön többnyire jól kifejlődött kristályok 

 láthatók, kicsiny prismával és egy-egy makro- illetve brachydomával határolva. 



r»i2. Xiiirtililh Viinii/dsról (Udvarhely m.). A natrolith itt a Szármány-hegy 

 délnyugati oldalán a.diorit válási lapjain hosszú, tűidomú, víztiszta, egyközepü 

 sugaras kristálycsoportokban található. 



53. Érdekes kusókristáh/ok Vizaknúról. 



54. A inacskamezői nianganitról. 



(133) 



