234 UTSCHAUER LAJOS: 



A FÉMES iSVÁNYOK TELEPEINEK ÉRCZESEDÉS YISZONYAL 



LlTSCHAUER LAJOS-tÓl.* 



A gyakorlat azt bizonyítja, hogy a fémes ásványok és érezek telepeik- 

 ben csak igen ritkán vannak egyenletesen eloszolva. Eendszerint azon eset- 

 tel találkozunk, hogy érczben dús, érczben szegény és érez nélkül való telep- 

 részek váltakoznak. 



Bányász-műnyelven a telepek erezet tartalmazó részei érczközök- 

 nek ; dús részei (hU érez közök-nek ; érez nélkül való részei pedig meddő 

 közök-nek mondatnak. 



Érczközök és meddő közök váltakozó előfordulása, — az érczesedés 

 vagy érczvitel viszonya, az esetlegesség jellegével bír és alig van megbíz- 

 ható adat, mely az érezbányászat ezen mindinkább égető sürgősséggel jelent- 

 kező életkérdésének kielégítő megoldásához vezetne. Ez irányú elfogadható 

 támasztó pontokat eddig csak a gyakorlat adhat ; mathematikai, analytikai, 

 grafikai meghatározások csak elméleti értékkel bírnak s megbízható ered- 

 ményt alig biztosítanak. 



Az érczközök empirikailag megállapított alakjai : 

 a fészekszerü alak, 

 a sávszerű alak és 

 az oszlopszerü alak. 



A fészekszerü érczközök fogalmát es változó alakját, a lencseszerü 

 közökkel való azonosságát, a sávszerű érczközök vagy érczesapások fogal- 

 mát, az általános érezcsapásnak jelentőségét és az erezoszlopoknak 

 fogalmát ismeretesnek tételezvén fel, kiemelendönek tartom, hogy ezen 

 érezközöknek, a telepekben és ereken való előfordulása igen változatos szo- 

 kott lenni. 



Azon gyakorlat útján szerzett s ugyancsak gyakorlati úton tovább fej- 

 lesztendő tapasztalatok, melyek az éreztelepek s különösen az érczerek 

 tartalmára és közei változóságára befolyással vannak, vagy olyanok, melyek 

 a, mélységgel és mélységkülönbségekkel; vagy olyanok, melyek a ív/.s/í//y- 

 sággal ; vagy olyanok, melyek a csapás és dőlés változásával ; vagy végre 

 olyanok, melyek lielyi körűimé nyéktől függők látszanak lenni. 



Sok vidéken, hol a bányászat érczereken járt, igen sokáig azon nézet 

 uralkodott, hogy az erek csak bizonyos mélységig fejthetők le haszonnal, 

 mert műre- valóságuk, ezen (minden egyes ily vidéken külön elfogadott) 



* Kivonat a magyarhoni Földtani Társulat selmcczbúnyai tiókegyesületéuek 

 1891 április ll--iki szaküléBen tartott felolvasásából. 



(148) 



