236 LITSCHAUEB LAJOS : 



érezek vasat tartalmazó kovandok társaságában előfordulván, felső horizont- 

 jaiban, vaskalajíszerü kibúvás által árulja el magát. 



CoTTA, az erek eredeti, a mélységtől függő ércztartalom-változásának 

 okát, theoretikus úton is keresvén azt mondja, hogy ha a tapasztalat 

 azt mutatná, miszerint az erek kitöltés-anyaga, a horizont különbséggel 

 csakugyan mindenütt változik, nem volna képtelenség állítani, hogy a 

 mélységgel folytonosan növekedő nyomás és hőség alatt, külön horizon- 

 tokban oly különböző anyagoknak kell kifejlődniök, melyek a külön- 

 böző mélységnek megfelelnek és az is lehetséges, hogy mindazon con- 

 binátiók, melyek a különféle telepekben és ereken találtatnak, csak azon 

 horizont-különbségnek köszönhetik létüket, melyben képződtek. 



Hazánk érczbányászatából vett, a mélység érczesedés viszonyait 

 feltüntető legérdekesebb esetek, lehetőleg röviden, a következőkben foglal- 

 hatók össze. 



Araiijiidka érczereiben, a felsőbb horizontokban aranyat tartalmazó 

 érezek, az alsó horizontokban azonban csak igen csekély aranytartalommal 

 bíró antimonos ezüstérczek találtattak, illetve találtatnak. Az erek, a fel- 

 sőbb horizontokban rendesen szegényebbek, de a mélységben is változik 

 ércztartalmuk.* 



Bergwerken az áldás, a teknők völgyvonalainak mentében pontosul 

 össze s innét változó módon, de egészben véve fogyólag húzódik fel a teknők 

 szárnyain.** 



Dobsinára vonatkozólag azt állítják, hogy a felső horizontokat fakó- 

 érezek, az alsóbbakat pedig kobalt- és uikelérczek foglalják el ; sőt azt is 

 mondják, hogy az érczekben való gazdagság a mélység felé növekszik.*** 



Feketehányán, az érczfészkek többnyire a felső közökben lépnek föl.f 



Fehőbányáról azt állítják, hogy a magasabb horizontokban gazdag 

 ezüstérczeket tártak fel, míg az alsó horizontok ércztartalmát, aranyat tar- 

 talmazó kovandok jellemzik.ff 



* LiszKAY G., Úti jegyzetek. 13. K. L. 1877. X. 10. sz. 7(1. 1. — Pech A. 

 Jelentés. 48.1. — Kiállítási kat. 128.1. — Csaplovits J., Arauyidka, bányász tekiutet- 

 ben. Tud. gyűjt. 1819. V. 45. 1. 



■■'•■■'■ ScHNABLEGGEK, Antimoiiércztelepek Bergwerken B. K. L. 1881. évf. 21. sz. 

 169 1. — V. ö. Zeitschr. f. Berg- n. Hüttenwesen. Vér. in Karnthen. 1871. évf. 7. sz. 

 *** LiszKAY G., Uti jegj'zetek. B. K. L. 1877. évf. X. f. 12. sz. 94. 1. — Nagy L., 

 Daten ü. d. Diorit v. Dobschaix. Földt. Közi. 1880. X. 403. 1. — Dr. Posevitz T., 

 Megjegyzések a dobsinai zöldkőről. Földt. Közi. 1878. VIII. 231. 1. — Jhrb. d. k. k. 

 geol. R.-A. 18.59. X. ,547—549, 551, 553. 1. Verh. 79. 1. —Jhrb. d. k. k. geol. R.-A. 

 1858. IX. évf. V. 115—128. 1. — Faller G., B. u. Httm. Jalirb. d. k. k. öst. Bergakad. 

 18r,8. XVII. köt. 165. 1. — Kiállít, kat. 32 1. 



f Dr. SzoKOL P., A fekctebúuyai telérek. B. K. L. 1886. XIX. 12—13. sz. 

 105, 1.; 1.5. sz. 123. 1. 



ff Fallek G., és Grimm J. Vélemény. III. Kincstári bányászat Felsőbányán, 



(150) 



