A FÉMKS ÁSVÁNYOK TELEPEINEK ÉRCZICSEDÉS VISZONYAI. 237 



Kapnikbámja érczerei, egy bizonyos, a mélységbe tartó, az erek 

 csapás-irányával majdnem keresztben járó övben érczesebbek, mint 

 egyebütt.* 



Könnöczbányán, a Zsigmond éren az 1888 év május hó 8-án és 

 szeptember hó 22-én, 452,6 és 452,9 m tengerszín feletti magasságban 

 és 112,9 és 107,1 m külszín alatti melységben eszközölt színarany- feltárá- 

 sok azt igazolják, hogy az ér kitöltésanyaga a mélység felé mindinkább 

 dúsabb lesz. A Scliindler-ér a mélység felé meddül.** 



Nagybaniján, a Kereszthegy érczerei, magasabb horizontokl)an ezüst- 

 ben, melyebb niveaukban aranyban dúsabbak.*** 



Selmeczbdni)án a Grüner-ér felsőbb horizontjaiban talált érczesedó- 

 sek nem voltak nagyon gazdagok, a lencsék Mária-aknától a Ferencz-József- 

 akna felé mindig mélyebb és mélyebb horizontokban fordulnak elö s ngy- 

 látszik, mintha egy érczes övet képeznének, mely 30 — 40 fok alatt észak 

 felé vonul a mélységbe. — Az István-ér érczes közei, éppen úgy, mint a 

 Grüner-éren, észak fele vonulnak a mélységbe. — A Bieber-éren, a Klinger- 

 tárói völgytől dél felé, melyebb horizontokban ólmos érczeket találni ; míg a 

 felsőbb horizontokon kiválóan ezüst-tartalmú érezek : stefanit, argentit, 

 polybasit fordulnak elö helyenként tömegesen. — A János-ér ezüstös kép- 

 ződménye del felé hatol mélyebb horizontokba. — A Teréz-ér fömíveletei, a 

 Klinger-tárói völgy alatt feküsznek ; itt gazdag ezüstérezek voltak a kibúvá- 

 sán, de nem tartottak a mélységbe. Az Oclisenkopf-ér, a Gedeon-tárói 



Nagybánya, Grossgrube: 17. 1. — Hlavatsek C, A felsőbányai és ohláhláposbányai 

 bányákról és geológiai viszonyokról. Felolv. a selm. földt. egyl. 1884 febr. 27-éu 

 tartott szakülésén. — V. ö. Jahrb. d. k. k. geol. R.-A. 1853. IV. 575. 1. 



* Dr. SzoKOL P., Kapnikbánya geológiai ismertetése. B. K. L. 1887 XX. 

 187, 196. 1. és 1888 XXI. 6, 12, 23, 38 és 47. 1. — Kantner F., Jegyzetek a kapniki 

 ércztelérekröl. B. K. L. 1880 XIII. 108, 113 és 121. 1. — U. a. A kapnikbányai 

 ércztelérekröl. B. K. L. 1878. XI. 18. sz. 142, — Dr. Szabó J., Magyarország 

 nevezetesebb fluorit-termöhelyei. Földt. Közi. 1885. XV. 93. 1. — Dr, Primics Gy., 

 A Lápos hegj-ség tracbytos kőzetei. Földt. Közi, 1886. XVI. 156. 1. — Jabrb. 

 d. k. k. geol. R.-A. 1859. X. f. 457. 1. — Faller és Grimm, Vélemény. 24. 1. — Kiállit. 

 kat. 91. 1, 



** Faller G., A körmöczi telérek és rések hálózatáról. B. K. L. 1872. V. 

 17, 25, 36. és 53. 1. ^— Schwartz Gy., Közlemények Körmöcz sz. kir. és főbánya- 

 város tulajdonát képező « Zsigmond- György » nevű fémbányaműről. B. K. L. 1888. 

 XXI. 11, sz. 83. 1,; — 12, sz, 92. 1.;— 13. sz. 98. 1. — Pech A., Jelentés. 1873., 

 26. 1. — Gesell S., a körmöczi érczbányaterület bányageologiai felvétele. M. kir. földt. 

 int. évk. 1885-ről 156. 1. — U. o. 18S6-ról 164, 1, — U, o, 1887, évről 149, 1, — 

 U. o, 1888-ról 113. 1. V. ö. kiállit. kat. 96. és 178. 1. 



*** Gesell S., A, nagybányai érczterület bányageologiai felvétele, M, kir, földt. 

 int, év. Jel. 18S9-ről 133. 1. — V. ö, Földt, Közi, 1876, VI. 247. 1, — L, még Jahrb, 

 d. k, k, geol, R,-A, 1859. X. 457, 1. — U. o. 1853. IV, 568, 1. — Grimm és Faller, 

 Vélemény. 1873. 1, és 9, 1. 



(151) 



