238 LITSCHAUER LAJOSI 



míveletekböl ismeretes tölteménye quarz, mely üregeiben gazdag ezüst- és 

 aranytartalmú üszkös, oxydált erczeket tartalmazott, de az ércztartalom a 

 mélység felé megsilányult. A CoUoredo-ér felsőbb horizontokban nagyobb 

 bosszúságban érczes volt s jó jövedelmet adott, lefelé azonban az érczes köz 

 az éren egy éjszaki és egy déli oszloppá vált ketté, melyek a mélységbe 

 vonulnak s melyek közt az ér tölteménye meddő.* 



Verespatak ércztömzseinek aranytartalma, a mélység felé csökkenni 

 szokott.** 



A haaadékok szélességének, az erek átlagos fémtartalmára való befo- 

 lyása kétségtelen, mert bizonyos, hogy szélesebb hasadékba több töltelék 

 fér, mint keskenyebbe. Réteges kitöltésnél az erek egyes horizontjainak 

 átlagos fémtartalma abban is különböző, hogy az ér keskenyebb részeiben 

 az utolsó rétegek vagy kérgek már nem találhattak helyet. Ha az ifjabb 

 kérgek vagy rétegek más természetűek mint a régiebbek, világos, hogy az 

 egész ér halmazrészeinek aránya, különböző horizontokban különböző 

 lesz. Az erek szakadékokra való oszlását, a föérnek ágakra való szétvá- 

 lását, vagy az érszakadékok és mellékerek föerekké való egyesülését gyakran 

 a dúsulás, vagy meddülés okának tekintik, ámbár nem az egyesülés vagy 

 szétválás, hanem az ér vastagságának változása oka itt a fémtartalom vál- 

 tozó voltának. Ha az érszakadékok különböző korúak, ércztartalmuk 

 módosulására szintén nem a szétágazás, vagy az egyesülés, hanem az egj'es 

 ágak és szakadékok kitöltő anyagának módositó mellékközetként való köl- 

 csönhatása hatott. Groddeck ásványsuccessiónak nevezi a csapás, dőlés és 

 vastagság irányában való érczesedés- változás érdekes jelenségét. 



Boiczáii az értömegek kiszélesedése meddüléssel jár.*** 



Körmöczhdnya érczereinek nagy vastagsága mellett természetes, hogy 

 az egész vastagság ércztartalma nem egyenlő. A Sehrámmen-ér vastagság 

 csökkenése, az érczvitelre nem hat kedvezően. Ezen ér Gesell szerint ott 

 volt legnemesebb, a hol kitágult.f 



Úr völgyről ismeretes, hogy az ottani erecsek érczesedése vastagodá- 

 sukkal jár. ff 



'■' PECH A. nyomán kivonatosan. 



-" WiNKLER B., A verespataki aranybányászat viszonyai. Földt. Közi. 1871. I. 

 64. 1. — V. 5. Verh. cl. k. k. geol. K.-A. 1867. 5. sz. — Dr. Szabó J., Az Abmdbánya- 

 Verespataki bányakerület s különösen a verespatak- orlai ni. k. bányatársulati Szi- 

 Kereszt-altárna monograpliiája, egy térképpel. Hiv. ad. nyom. — Jhrb. d. k. k. geol. 

 R.-A. 1852. III. 3. füz. 55. 1. 



+*•- Primics Gy., Boicza. Földt. Közi. 1888. XVIII. 7—11. 1. — Inkey B. 

 A boiczai érczerek mellékközetéröl. Földt. Közi. 1879. IX. 365. 1. 

 f A hivatkozások jegj'zeteit 1. a 237. lapon =!-" alatt, 

 ff MÉSZÁROS Gy., Az úrvölgyi ércztelepülési viszonyokról. B. K. L. 18S2. XV. 

 <;G. 1. — PECH A., Az úrvölgyi bányászathoz. Földt. Közi. 1877. VII. 309. 1. — 



(15á) 



