240 UTSCHAUER LAJOS: 



dúlnak elö, a zöldpalákban azonban hiányoznak ; innen van, hogy az utób- 

 biakat üobsina bányászai «Hiób» -paláknak nevezik.* 



Faczeháiiijáib az ércztelepek tulajdonképpeni vivője a kárpáti- 

 homokkő. A szomszédos zöldkö-porphyr, az érez vezetésében nem vesz 

 részt. A tellur- és arany-érczerek vagy szakadékok csupán a kárpáti 

 homokkő által vannak körülvéve. A nemes fémek és érezek inkább a szilárd 

 kőzettel járnak és a lágyabbakban és a lithomárgában csak ritkán fordul- 

 nak elö. Tnrtiu, Zsibold és Facza-Bolli kén-kovand-erei, az eddigi tapasz- 

 talások szerint csak lágy kőzetekben fordulnak elő.** 



Hideg-Szamoson a talkpalában előforduló quarzérhálozatok a gazda- 

 gok. Az erekben, a quarzitnak a talkpalához közel fekvő részén az arany 

 előfordulása dúsabb, mint azok közepe felé, hol gyakran majdnem töké- 

 letes elmeddülés constalálható.*** 



Kapnikbánya érczereit illetőleg azt tapasztalták, hogy keleti részük, 

 a zöldkő-trachytnak, a kárpáti-homokkő és az újabbkorú üledékképződ- 

 mények között levő válólapja, az érczvitelre kedvezőtlen.! 



Könnöczbdnydn az arany elfordulása ott legdúsabb, hol a mellékkőzet 

 quarzerekkel van átszőve. A quarzok közül a szürkeszínüt tartják legdú- 

 sabbnak ; a kőzetnek elmállása és repedezett volta kedvező hatással van az 

 arany halmozódására. Az ezüstérczek úgylátszik a zöldkő-trachyt bizo- 

 nyos nemének szomszédságához vannak kötve. A főér gazdagsága mind 

 csapás-, mind dőlés-irányban igen változó s nagyobbrészt quarzhoz van 

 kötve. E quarzban az érezek finoman behintve fordulnak elö. A quarzok 

 között az érczvitelre, a vasokkerrel barnás szinüre festett válfajok a legked- 

 vezőbbek. Az aranyat tartalmazó quarz felismerésére a gyakorlat veze- 

 tett; az arany, t. i. kizárólag a finoman kristályos quarzban fordul 

 elő és a zsirfényű, szalonnaszerű quarzféleségekben eddig sehol sem 

 találták.! t 



Mdfrabdiiydn az érez a quarz-erekben leggyakoribb. Az érczesedés 

 a mellékkőzet lazulásával jár. 



Nagydg ércztelepeinek valódi székhelye és átalános mellékkő- 

 zete a harmadkori eruptio képződmény, illetve a quarz-biotit-trachytnak 

 azon részei, melyek zöldkőmódosulatba mentek át. A quarz-biotit-tra- 

 chyt egész kiterjedésében egységes, összetartó képződmény, melynek 



* V. ö. a 236. lapon '^■■'* alatt. 

 ** Stache F., Die Edelmetallbergbaue Faczebaja u. AUerheiligeu iu der Umge- 

 bung von Zalathna. 1885. — U. a. Zalathna- vidéki nemesércz-bányamüvek : Facze- 

 bánya és Mindszentbánya. B. K. L. 1S86. XIX. 151, 159, 179, 187. és 194. 1. 



*** KÜRTHY V., A Hideg-Szamos vidékének geológiai viszonyai. Földt. Közi. 1876. 

 VI. 165. 1. 



f V. ö. a 2H7. lapon ■'■ alatt. 

 ff V. ö. a 237. lapon ** alatt. 



(154) 



