A FÉMES ÁSVÁNYOK TELEPEINEK ÉRCZESEDÉS VISZONYAI. 24Í 



azonban csak zöklköuemtt részeiben vannak érczerek; a szürke, vál- 

 tozatlan részekben pedig nincsenek, söt azt mondhatni, hogy a zöldkő- 

 módosulat legjellemzőbb kiképzödése éppen csak az erek szomszédságá- 

 ban tapasztalható. Az erek közvetetlen mellekközete kisebb-nagyobb 

 fokban kaolinosodott, a sötét és kemény zöldkő-trachyt, a föhálózattól 

 távolabb eső helyeken találtatik csak. A mellekközetnek második faját 

 üledékes közetek, harmadik nemét a glauch képezi. A tulaj donképeni 

 érczerek a glauchon keresztül törnek, söt gyakran még csapását is követve, 

 majd az egyik, majd a másik szegélylaphoz simulnak, vagy a közepén 

 Í8 végig futnak. 



A mellekközetnek, az erek töltelékét illető befolyására vonatko- 

 zólag kétségtelen, hogy a mállás állapota, nemcsak a hasadékok alakjára, 

 hanem kitöltésük anyagára is befolyással van. Nagyon üde és szilárd 

 kőzetben az ér nemcsak összeszorult, de nemes érczben való tartalmát 

 is elszokta veszíteni ; túlságosan mállott trachytban, a gazdag érezek szin- 

 tén ritkábbak. Legkedvezőbb a mállásnak közepes foka; a kőzet színe, 

 ilyenkor halaványan zöldes, vagy fehéres, keménysége pedig csekély. A tra- 

 chytnak csíkoltsága némely esetben, gazdag érczcsapással jár. Az üle- 

 dékes kőzet, a gazdag érezek településének egészben véve nem látszik 

 kedvezni, ezért a bányász megjelenését nem örömest látja ; másrészt azon- 

 ban sok esetet ismerünk, melyben éppen ilyen mellékkőzetben volt szép 

 ércztermés úgy, hogy e szabály csak fenntartással fogadható el. Oly esetek, 

 melyekben az ér a sediment-kőzet határán érczeket adott, igen számosak. 

 A glauch befolyására nézve eltérők a nézetek. Ott, hol az ér hosszú kiterje- 

 désben valamely glauchot kisér, az utóbbinak nemesítő befolyása nem jut 

 érvényre és nem tapasztalták, hogy az ily erek mindig gazdagabbak len- 

 nének mint a nem glauchosak. Ha az ér, valamely vastagabb glauchba 

 egészen becsap, alakja többnyire igen szabálytalanná válik és anyaga is 

 rendesen csökken. Jó befolyást tulajdonít a nagyági bányász oly glauchnak, 

 mely az eret, hegyes szög alatt éri, vagy olyannak, melyen az ér áthatol. 

 Említést érdemelnek még azon vékony pyrit-erek is, melyek ott, hol az eret 

 átvágják, nemesbülést okoznak.* 



Ojf'enbányáii az ércztelepek a szemcsés mészkőben ott találtatnak, 

 hol ez az eruptív kőzetekkel érintkezik. A mellékkőzet közepes szilárdsága 

 az érczvitelre kedvező.** 



"'= Inkey B. Nagyág földtani és bányászati viszonyai. Budapest. 1885. — Bő 

 irodalmát Nagyágnak, 1. Litschader. Bányamíveveléstan I. köt. 180. 1. 



*- BiELZ, Verh. und Mittli. des Siebenb. Ver. f. Naturw. z. Hermannstadt. 1869, 

 167. 1. — CoTTA u. Fellenberg, Erzlageist. Ung. u. Siebenb. 81. 166. 1. — F.íller- 

 Grimm, Vélemény. 38. I. — v. Cotta B., u. Httm. Ztg. 1861. 155. 1. — Grimm, 

 B. u. Httm. Jhrb. d. k. k. öst. Bergak. 1867. XVI. köt. 306. 1. — Posepny, Jabrb. 

 d. k. k. geol. R.-A. 1875. 70. 1. V. 



Földtani Közlöny XXH. köt. 1892. (155) 16 



