242 LITSCHAUEB LAJOS: 



Oldhláposbánycíii a dúsabb rózkovand előfordulása a teleijeknek egy 

 conglomerátos rétegéhez van kötve. A mellékközetnek az érczesedés viszo- 

 nyaira való befolyása tárgyában megjegyzendő, hogy a kárpáti homokkőnek 

 kemény, tömött rétegei csak kis mennyiségben és csak vékony szalagban, 

 lágyabb részei pedig nagyobb mennyiségi )en vették fel az érczes anyagot.* 



Sehneczbdiitia érczereinek a mellékközettöl függő érczesedés viszonyai 

 eléggé ismeretesek; kiemelendőnek tartjuk csak azt, hogy az 0-Antal-, 

 János-, Iszap- és Erzsébet-erek részint a gnájszban, részint pedig a gnájsz 

 és palák választó lapjain képződtek és a bányában biotit-andesin-trachyt is 

 található közelükben ; a vichnyei völgy jobb oldalán levő mészkőben azon- 

 ban meddőkké válnak és azt, hogy a sobói-, vagy szt.-Mihály-tárói völgyön 

 túl a quarzit, a György-tárna mellett, a triaszmész úgylátszik kedvezőtlen 

 befolyással volt a hasadékok képződésére és azok érczes kitöltésére.** 



Úrvölgyről s a mellékközetnek az érczesedés viszonyára való befolyá- 

 sáról csak annyi mondható, hogy az ereknek a grauwackéból, a kristályos 

 palákba való átmenete határozottan nem constatálható ; bár a régi tér- 

 képek azt látszanak bizonyítani, hogy azok tárói, a hasadékok egyazon 

 időben keletkeztek. Az érez minősége sem ad e tekintetben határozottabb 

 felvilágosítást, mert ámbár a fakóércz, a grauwackéban gyakoribb, a kristá- 

 lyos palában sem hiányzik.*** 



Vercí<])(itakoii a dacitban fordul elő a legtöbb és legdúsabb érczér és 

 valószínű, hogy ennek kitörésével volt összekötve az érczerek képződése is. 

 Az andesit-trachyt, az érez előjövetelre nem bír befolyással. Kétségen kívül 

 a mellékkőzet kiváló befolyása még abban is nyilvánul, hogy itt is éppen úgy, 

 mint Nagyágon, az igen lágy, vagy igen szilárd mellékkőzetben az erek med- 

 dők s csakis középszilárdságú mellékkőzet foglalja magában a nemes ércz- 

 telepeket. Nemesítő befolyást gyakorolnak a mellékközeten átvonuló, zöldes 

 színű, aprószemű pyriterek (sztrázsa), melyek, ha a mellékkőzetből kijutva 

 az ér töltelékével találkoznak, termés arany előfordulást jeleznek. Az itt 

 igingának, Nagyágon glauchnak nevezett quarz előfordulását, örömmel 

 üdvözlik az erdélyi bányászok, A bányamívelők kedvezően fogadják, 

 ha a mellékkőzet az ércztelepek közelében sok pyritkristályt tartal- 

 maz. A telepek ércztartalma nagyobb, hol azok a különféle közetek váló- 

 lapjai közelében találtatnak, mert a mellékközet mállott állapota a telep 

 töltelékére itt kedvező befolyást gyakorol.f 



■■■ Faller és Grimm, Véleméuy 29. 1. — Cotta és Fellenberg. Erzlagerst. 



Ung. u. Sieb. 63. és Hií). 1. — Dr. KocH A., A Czébles és Oláliláposbánya vidéke 



zöldkő-antlesitjeinek uj petiogi-aphiai vizsgálata. Földt. Közi. 1N8<). X. \'?,S. 1. — 



Dr. Primics Gy., A Lápos hegység trachytos kőzetei. Földt. Közi. lS8(i. XVI. ITiC). 1. 



■"'•' PECH, ]\Iartiny s mások uyomáu kivonatosan. 



"^■^■^ V. ö. a 238. lapon f [ alatt. — f V. ö. a 238. lapon "^* alatt. 



(156) 



