A FÉMES ÁSVÁNYOK TELEPEINEK ÉROZESEDÉS VISZONYAI. 243 



A csapás- és dőlés irányának, a telepek ércztartalmára való befolj'ásá- 

 ról G^VETzscHMANN, Trebra és Diások értekeztek. A csapás irányában való 

 változások, dúsulások és meddülések magyarázása tudtommal mindeddig 

 nem sikerült. Könnyebben magyarázható meg azon egyes vidékeken 

 constalált tény, hog,y az érczerek, érczben és fémben való dús volta amaz 

 erek dőlésével van összefüggésben. Valamely érnek, egyszer nagyobb, más- 

 szor kisebb dőlése, a dőlésirány változása folytán előidézett vastagságkülönb- 

 ség által van az erek változó ércztartalmára befolyással. 



Az ArcDijiidkai erek ércztartalma csak rövid közökre terjed.* 



Körmöczbádiján az erek találkozása és keresztezése kedvező befolyás- 

 sal vau az érczvitelre. A Katalin-éren az érczvitel a quarzos szalagokra 

 s az azokból elváló keresztrések találkozó pontjaira szorítkozik. A György- 

 vagy agyagér csak ott méltó a lefejtésre, hol szakadékok válnak el tőle.** 



NagijáffOíi azt tartják, hogy a dús érez csapásai nem a keresztezések 

 pontjain, hanem azoktól távolabb szoktak fellépni.*** 



Roz!:^tiiió antimonércz telepeiben leghatalmasabb az érez, a quarz- 

 hasadékok keresztezése helyén.f 



Selmeczbáuydii az erek szakadékainak találkozó helyei csomó- 

 jjontokat képeznek. Ezek rendesen igen dúsak szoktak lenni, bár arra 

 is van eset, hogy mindkét szakadék dús. Faller szerint a Schöpfer-tárói 

 éren, az érczvezetés a dőlés irányában meglehetősen tartós, míg a csa- 

 pás irányában szakadozott. A Mátyás-tárói éren, az érezek csapás-irány- 

 ban nem tartottak hosszasan, míg dőlésirányban 200 méteren alul is vágásra 

 érdemesek voltak. A Mindszent-ér azon része, mely keleti irányban van 

 elhajlítva, rendkívül gazdag volt.ff 



Verespatakoii különféle csapással és dőléssel bíró erek, ha egymást 

 érintik, keresztezik, vagy egymással összezavarodva, egymást kísérik, egy- 

 másra gyakran nemesítőleg hatnak. Figyelmet érdemelnek itt a hullám - 

 hajlású csapással és dőléssel bíró és lapos erek is.fff 



Hogy a kitöltés anyaga és minősége mily befolyással van az érczvitel 

 viszonyaira, azt már egy-két példából is meglehet látni. 



Nagybányán a kereszthegyi éren az aranyat tartalmazó kovandok és 

 ezüstérczek az érkitöltés quarzjához vannak kötve.fftf 



'■'■ V. ö. Liszkay G., Utijegyzetek. B. K. L. 1877. X. 76. 1. — Pech A., Jelentés 

 48. 1. — Csaplovits J., Aranyidka, bányász tekintetben. Tud. Gyűjt. 1819. V. 45. 1. — 

 Haiter, Geol. Uebers. 48. 1. stb. 



** V. ö. a 237. lapon ** alatt. 

 *** V. ö. a 241. lapon - alatt. 



f Maderspach L.^A rozsnyói autimou-bányászat. B. K. L. 1S75. 1. sz. 2. 1. — 

 €oTTA u. Fellen'berg, Erzlagerstátten Ung. u. Siebenb. 120, 193. 1. 

 ff PECH és Faller nyomán. 

 fff V. ö. a 238. lapon -* alatt. — ffff V. ö. a 237. lapon *=-^* alatt. 



(157) 16=f= 



