URBÁN MIHÁLY : TAPASZTALATI JEGYZETEK A TELÉREK CSAPÁSÍRÓL. 24.^ 



TAPASZTAL\T[ JEG\7.ETEK 

 A HEGYGl-KINCZVDXALAK ÉS A TELÉREK CSAPÁSÁRÓL. 



UbUÁN MiHÁLY-tÓl. 



Huzamosabb idő óta vagyok Kapuikbáuya vidékén, mely idö alatt sokszor 

 volt alkalmam a messze környékeu nagyobb méréseket végezni a bányászat, ille- 

 tőleg kutatások és telérfeltárások érdekében. 



E környék, bol a bányászat nagyobb mérvben űzetik, kiválólag hegyes- 

 völgyes, gyűrött feltilet, kiterjed Szolnok-Doboka északi, Szatmííi* megye keleti és 

 Mármarosmegye déli részére, a hol az előhegységek területén a községek, városok 

 fekszenek ; a közelben kiemelkedő közéj) és magas hegységekben vannak a telé- 

 rek, melyeken a bányászat folyik. 



Szatmár megye keleti kiszögelő csúcsában, mely a bányászat fészkének 

 mondható, a véghatáron fekszik Kapnikbánya a Gutin magas hegység köze- 

 lében, mintegy 4,6 km távolságban, hol a telérek eddigi tapasztalat szerint a leg- 

 nagyobb számban vannak kiképződve. Talán ezen ismeretes körülményből kifo- 

 lyólag sok kutatás történt e helyen és ezek felett sok nézet is merült fel. 



Kapnikou a bányászattal levén elfoglalva, megvizsgáltam a régi müvelése- 

 ket és tárásokat, kerestem az okokat, melyek a tárást megakadályozták, s azt, 

 hogy miért maradt több telérrész táratlanul ? 



Sok elvetés mértani nyomozása után azon tapasztalatra jutottam, hogy a 

 tárásnál kiválólag a telér csapására kell ügyelni, mert a telér kamrái egy bizo- 

 nyos irány szerint hasadtak, képződtek. Nem szabad tehát az ugjoievezett 

 keresztbe járó átlós ereki-e átmenni, miután a tapasztalat bizonyította, hogy ezek 

 csak a keresztező pontban dusabbak és tűnnek fel m-alkodóknak, távolabb meg- 

 silányulnak, míg ellenben a telérek e helyütt i-endesen silányak, igénytelen külse- 

 jűek, csak távolabb mintegy 5 — 1 m-nyire javulnak meg, épülnek ki eredeti minö- 

 ségüki-e ; miért is különösen, ha hegyesebb szög alatt van a találkozás, mértani 

 adat nélkül könnyen megesik, hogy a telér figyelmen kívül mai'ad és az uralko- 

 dóbbnak mutatkozó átlón halad a tárás. De alig táratik 10 — 25 m-re. az átlós ér, 

 már teljesen megsilányul és a tárás is észrevétlenül el van terelve. Megállapítottam 

 tehát átlagosan a föcsapásokat s ezek szerint kombináltam az elvetéseket. A csa- 

 pásirányoknál azt tapasztaltam, hogy a bányaterület nyugati részén a telérek 

 északibb, keleti részén pedig keletibb csapással bírnak. A mértani adatokból kide- 

 rült továbbá, hogy ezen csoporthoz tartozó átlós erek csapása nyugat-keleti 

 (4 — 5*^) és csak ritkán bírnak ellenkező dőléssel, mint a minő a telérek dőlése. 

 E környékre (kapniki) tapasztalatom szerint tehát azon tiszta és világos ered- 

 ményibe jutottam, hogy csak az 1 — 3'>-ig csapó telérek a miire valók, míg a többi 

 átlók csak a telérek közelében érdemesek a fejtésre. 



A fent érintett körülmények elfogadása után kezdtem a keleti távolságban 

 levő telérek helyzetét is kutatni. Ez annál könnyebb volt, mert a felvételekkel meg 



(lő9) 



