246 URBÁN MIHÁLY : 



voltam bizva. A Eóta-Anna magántársulati bányamű felvételénél például azt 

 tapasztaltam, hogy 1:2° — !•> 11 "^-ig halad a csapás és két teléren van a művelés. 

 Innen tovább keletre a Tótosi és Zserápói magántársulati bányamtívek térké- 

 pelésénél azt találtam, bogy í)^ 10° (ez tömzsszerű képződmény) illetőleg :2'' 5° 

 a tel ér csapása. Még keletibb részen az oláhláposbányai kincstári bányamű térké- 

 pének készitésénél azt tapasztaltam, hogy az úgynevezett « Istengondviselés)) nevű 

 telér csapása -i'' 10°. 



Kutatásokkal lévén megbízva, megvizsgáltam az úgynevezett Varátyik 

 (Varatien) hegyben lévő télért is és azt láttam, hogy i'i 10 — S'^ csapással bír. 

 A legkeletibb telérek megvizsgálásánál a Csizmavölgy és Kasztá Ilrszului nevű 

 helyeken a kutatás érdekében tett mérésnél kiderült, hogy 5'' 10° — 6'i-ig terjedhet 

 a csapás. 



Ezekből azt látjuk tehát, hogy a telérek egy bizonyos távolság szerint 

 keletibb és keletibb csapásnak. 



Hiába megy tehát valaki a fent érintett keleti vidékre a kőzet némi össze- 

 hasonlítása s a kapniki telérek csapásvonalának ismerete és fontolgatása mellett 

 kutatni, mert azon irány szerint télért ott aligha talál, vagy viszont hiába keres- 

 tek Kapnikon 5 — (P' órára csapótelért. Ha bukkant is telérre, az műre nem volt 

 való. Sőt a kutatás is csak azon völgyekben sikerült leginkább, melyek a gerincz- 

 vonalak vagyis a legmagasabb vízválasztókkal többé-kevésbbé párhuzamos hely- 

 zetben és majdnem mindig a magasabb hegyek közelében voltak, vagy ha távo- 

 labb is, csak mindig bizonyos jellegzö kőzetig mutatkozott a kutatás sike- 

 resnek. 



Attéi-ve a Kapnikbányától nyugatra fekvő telérekre, első sorban találjuk a 

 felsőbányai kincstári bányamű teléreit keletnyugati (mintegy 5'') fŐ csapással, 

 mely éppen az úgynevezett nagy Bányahegy 729 m magas csúcsa alatt vonul el 

 és dél-északi dőléssel nyúlik a mélységbe. Itt is láthatni, hogy % keleti s nyugati 

 kibúváson levő völgyek többé-kevésbbé párhuzamos helyzetben fekszenek a leg- 

 magasabb vízválasztóval. Tovább nyugatra a nagybányai kincstári bányák tel éréi, 

 mint a kereszthegyi, veresvizi mind északi csapással bírnak — 1 — ^'^-ig. A még 

 nyugatibb telérek, mint a borpataki, láposbányai magán bányaművek telérei 

 szintén északra vonulva 2 — 3'^ főirányban csapnak. 



E bányavidéken művelés alatt álló telérek helyzetét térképelvén, szintén 

 azon eredményi-e jutottam, hogy a telérek többé-kevésbbé transversal állást fog- 

 lalnak el a hegység fögerinczére, az eruptív tömegek kitérj edési irányára, mely 

 a Vihorlat-Gutin gerinczével összeesik, keresztben állnak, vagy azzal hegyes 

 szöget képeznek. 



Egy vázlatos rajzban a telérek csapásait összeállítottam : a ) a láposbíinyai 

 telérek, h) a boi-pataki, f ) a veresvizi, d) a kereszthegyi főtelér, csóratelér, 

 csórafeküér, mind északi irányban — 1 2 — 3''-ra csapnak; csak c) a felső- 

 bányai, az úgynevezett nagy Bánya-hegyben levő főtelér és három mellékér : 

 leppen, ökörbánya és greisen telérek nyugatkeleti csapásnak,''' innen tovább 



"■'' Ki nem felejtendő a lieizsai bányászat Kizbányáu, hol a telérek főcsapása, 

 a kereszthegyi és felsőbányái főtelérek csapásirányai között az átmenetet képezi. 

 (Geseix szóbeli közlése nyomán. — Szerlc.) 



(160) 



