248 URBÁN MIHÁLY : TAPASZTALATI JEGYZETEK A TELÉREK CSAPÁSÁRÓL. 



f) a kapniki : Mihály- Urbáii- Erzsébet- Fejedelem- Magyar- Teréz- Ércz- 

 patak- Ferencz- Regina- József- Borkút- Kelemen- Péter-Pál- és Kiústofor telérek ; 



g) a rótai Anna-Miklós telér; Ji) az auczavölgyi tolérek szintén mind 1 — :2'' északi 

 csapással bírnak, s csak \ ) a Tótosbánya telére (inkább egy kis tömzs), a mely a 

 felsőbányáihoz hasonló, újból nyugatkeleti irányú. Még keletibb részén j) a zse- 

 rapói Helenatelér 2 — 3'> közötti csajjással bír ; k) az oláhláposbányai kincstári 

 bányaműnek kutatás- és feltárásra ajánlt Yerátyik telér ; l) a kincstári (dsten- 

 gondviselésteléro hasonlóaen 4 — 5'' ii'áuyban csapnak. A csizmavölgyi telér és 

 Kaszta-Urszuli pedig szintén némi hasonlósággal 5- (»•' között nyugatkeleti 

 csapással bíi-nak, mint azok a mellékelt rajzon is láthatók (m, n, o). 



A telérek ezen csoportosításánál kitíínik azok egymáshoz való helyzete, 

 melyből láthatni, hogy a résképződések vagyis a hasadí'isok iriinyai különböző 

 csapásnak. 



Többször előfordult azon körülmény, hogy két különböző helyen m;ís és 

 más név alatt, távol a hegységen túl önálló bányászatot űztek és mindkettőn 

 egymástól külön érczképződményre bányásztak ; hogy egymástól nem függetlenek, 

 csak akkor tűnt ki, midőn a hegygerinczen átvitt mérés megállapította, hogy egy 

 és ugyanazon teléren folyik a két bányászat- Vagy azon esetben, midőn egy 

 bányaművelés telérét idegen helyen kellett kutatni s a kibúvást ismeretlen 

 helyen körülbelül meghatározni, hogy rövid tárnákkal felkereshető legyen, min- 

 dig a gerinczen áthajtott mérést kellett végezni, mely szerint az új kutatás ren- 

 desen az ismert bányavölgy, vagy patakkal illetőleg a geiinczczel többé-kevésbbé 

 párhuzamos völgybe, ugyanegy ü'ányú patakba esett. 



Közelebbi esetekben tehát mellőzhető volt terjedelmesebb mérés, csak az 

 illető pontból transversal utón a gerinczvonalra kellett folytatni az irányt, míg 

 az az előbb érintett vonallal egyenközű, vagy hegyes szög alatt találkozó völgybe 

 nem ért. Sőt legközelebb ismeretlen helyen az általános kutatásoknál a főgerincz- 

 vonal megállapítása után jobbra-balra eső párhuzamos völgyekben a patakok 

 mentén jelöltetik ki és történik a sikeresebb kutatás, minthogy tudjuk, hogy 

 majdnem minden kutfitást a völgyekben, a patakok mentén uralkodó erosio szol- 

 gáltatta a bányászatnak. 



Végül megjegyzendő, hogy a fent említett s elvetőleg ható átlós erek ugy 

 anyagukra, mint alakjukra nézve különböznek a főtelérektől, miért is el lehet 

 dönteni, hogv nem együttes, hanem külön képződmények, még pedig a vetők 

 fiatalabbak és ahírendeltebbek, kisebb méretűek, melyeket nem ugyanazon ok 

 hozott létre, mint a teléreket. Ha tehát ezeket irányok szerint vonatkoztatjuk, 

 az tűnik fel e hegyes-völgyes, gyűrött felületen, hogy ezen átlók transversal 

 álliist foglalnak el az alacsonyabb hegyek oromvonalával, melyek némileg 

 liarántosan, vagy nagyobb szög alatt találkoznak a legmagasabb gerinczvonallal. 



(itiií) 



