UTSCHAÜER LAJOS : BÁNYAMÍVELÉSTAN. I. ÉS II. KÖTET. 249 



LiTSCHAUER Lajos: Bányamíveléstan. I. és II. kötet. 



Ezen füzetenként megjelenő nagy munkának második kötete az 1891 év 

 utolsó havában megjelent füzettel be van fejezve. A harmadik kötet, mely tüzete- 

 sebben a bányamívelés technikáját tárgyalja, a jelen év folyamában fog az előfize- 

 tők kezéhez jutni. Minthogy pedig mindazon természettudományi ismeretek, 

 melyek a bányászattal kapcsolatban állnak, már az első két kötetben foglaltatnak, 

 legyen szabad ezen fontos munkát már most is szaktársaink figyelmébe ajánlani és 

 velük a mű irányát, szellemét és berendezését röviden megismertetni. 



A mnnka teljes czíme, mely annak keletkezését is mutatja, így hangzik : 

 «A magyar bányászati viszonyokat teljesen felölelő magyar bányamíveléstan, Lit- 

 SCHAUEB Lajos magyar királyi főbányatanácsos, nyugalmazott bányászakadémiai 

 tanár hátraiiagyott kézirata és jegyzetei alapján, a megboldogult végakaratához 

 képest 8 utasításai szerint rendezte, bővítette, bányászat-technika-történeti alapon 

 átdolgozta, a legújabb időkig kiegészítette és felvilágosító rajzokkal és térképmel- 

 lékletekkel ellátta LiTSCHAUEK Lajos, magyar királyi bányaiskolai tanár, oki. bányász, 

 gépész-építész. 1890 — 1891. Selmeczbányán. « 



Ez a munka tehát két nemzedéknek műve. A tömérdek anyagot, melyet az 

 atya évek hosbzú során át szorgalmasan összehordott, az enyészettől megóvta és 

 szép épületté összerakta a fia. A gyermeki pietasnak köszönheti a magyar szak- 

 irodalom ezt a becses járulékot. Ezt az eredetet ne hagyjuk figyelem nélkül, midőn 

 a munkát mind alaki, mind tartalmi szempontból bíráljuk. 



A bányamíveléstan olvasása közben főképen két tulajdonsága által ragadja 

 meg figyelmünket, sokoldalúsága és magyarsága által. 



Valóban az, a minek magát mondja : «a magyar bányászati viszonyokat tel- 

 jesen felölelő magyar bányamíveléstan)). 



Történet és irodalom, nemzetgazdaság, statisztika és jog, a természettudo- 

 mányok egész sora, főleg az ásvány- és földtan, végre a technika számos ága : 

 mindezek, a mennyiben a bányászatra vonatkoznak, fel vannak karolva a munka 

 programmjában és így a bányász tevékenysége minden oldalról minden irányban 

 meg van világítva. 



E sokoldalúságnak következménye természetesen az, hogy egy-két fejezet 

 csak futólagosan van tárgyalva, de ezt, ha hiánynak veszszük némileg, helyre 

 hozza először mindenütt az alapfogalmak szabatos kifejezése, másodszor a bőséges 

 irodalmi jegyzetek, melyek az olvasót a forrásmunkákra utalják. 



Magyarság tekintetében nemcsak a nyelvezet és stylus magyarosságát értem, 

 mely által e munka kiválik, nem is a bányászati műnyelv gondos fejlesztését, hanem 

 tartalmilag is a magyarországi bányászati viszonyok oly tökéletes tárgyalását és a 

 magyar szakirodalomnak oly teljes jegyzékét, minőt eddig egy magyar munkában 

 sem találunk összehalmozva. Főképen ez teszi a munkát mindenkire oly becsessé, a 

 ki hazai bányászatunkkal akár a gyakorlati oldalról, akár tudományos tekintetben 

 foglalkozik. Valóságos repertóriuma az összes idevágó irodalomnak és rövid kivo- 

 nata a főeredményeknek. A munka V. fejezete egészen a magyar és a Magyar- 



(163) 



