IRODALOM. 251 



a fúrópróbiík külöu-külön is elvanuak livegekben helyezve s igy azok egész kényelme- 

 sen tanulmányozhatók. Tekintetbe véve azt, hogy az artézi kutakból kikei-ült anyagok 

 földünk felső kérgének igen fontos geológiai szelvényeit képviselik és hogy a fúrás 

 végeztével, a fúrólyuk csővel való kibélelése után e szelvények teljesen hozzáférhetet- 

 lenek lesznek ; a Földtani Intézet igazgatója igen üdvös intézkedésének tartjuk, 

 hogy ez igen fontos anyagokat az ide vágó állami intézkedés hiján is tőle telhetőleg 

 megmenteni és a jövőben is hozzáférhetővé tenni iparkodik. Hasonlóképen Zsig- 

 mondi Béla is köszönetet érdemel, hogy a pontosan gyűjtött anyagokat és adatokat 

 az e czélra szolgáló országos tudományos intézetben helyezi el ; Halaváts Gyula 

 pedig fontos szolgálatot tesz a tudománynak és gyakorlati életnek is, midőn ezen 

 anyagokat hasznavehető módon feldolgozza és az eredményeket közzéteszi. 



Lássuk Halaváts úr három ide vágó és külön-külön megjelent dolgozatát 

 először is egyenként. 



1 . A szentesi artézi kút. 



Zi^iGMONDY Béla fúrótechnikus a szentesi artézi kút megfúrását az 1885-ik 

 évben kezdte meg és pedig 390 mm-nyi külső átmérőjű csövekkel. A fúrás többféle 

 nehézségeknek leküzdése ntán, a melyeket szerző a « történelmi adatok* czímű 

 fejezetében körülményesebben ismertet, az 1886-ik év május havának .30-ikán ké- 

 szült el, amikor azt hivatalosan felmérték és 311,85 m mélynek találták. Július 

 hó 29-ikén azután a vízmennyiség lőn hivatalosan megállapítva., a mikor kitűnt, 

 hogy az artézi kút 0,5 m-nyire a térszín felett kifolyatva, í24- óránként 354.240 és 

 5 m-nyire magasságban ugyan ezen idő alatt 252.390 liter vizet szolgáltat. 



A fúrólyuk, illetőleg a fúróakna négyszögletes kőlappal van befedve s ettől 

 kissé távolabb van az 5,5 m magas, csinos közöskút. A felesleges vizet a föld alatt a 

 Kurczába vezetik. 



A víz Kalecsinszky Sándor m. kir. földtani intézeti vegyész helyben végzett 

 mérése szerint közvetknűl a kifolyási csőben 22,7° C. hőfokú, kristálytiszta s 

 daczára a magasabb hőfoknak, igen kellemes ízű. Kalecsinszky a vizet az 1888-ik 

 évben chemiailag elemezte és a következő eredményt kapta : 



lOOü s. r. vízben 

 Na^COg Szénsavas nátrium ... ... ... ... 0,1373 



CaCO., '. mész ... ... ... ... 0,0820 



MgCOg « magnesium ... ... ... 0,0584 



H2SÍO3 Kovasavhydrat .... ... ... ... 0,0310 



KCl Kahumchlorid ... „_ ... ... 0,0062 



K2CO3 Szénsavas kahum ... ... ... 0,003í) 



CaSü^ Kénsavas calcium ... ... ... 0,0020 



FeCÓg Szénsavas vas ... ... ... . . 0,0005 



AljíOH), Aluminiumhydroxyd ... ... ... 0,0004 



CO2 Szabad és féligkötött szénsav ... 0,1958 

 Kénköneny ... ... ... ... .-. nyomok ban 



A vízben oldott anyagok főösszege 0,5175 



E szerint a szentesi artézi kút felszökő vize feloldva főképen szénsavsókat, 

 különösen szénsavasnátriumot tartalmaz. 



Szerző a fúrólyuk földtani szelvényét terjedelmesen ismerteti s a próbák 



(165) 



