IRODALOM. 253 



12. A Ilindurzö-Vtixárhch/i kél (írlrzl kút. I-fiő arfth} kút. 



Hódmezővásárhelyen már az 18G0-as években megbíztak valaminő külföldi 

 kútmestert, hogy artézi kutat fúrjon ; de a fúró a fúrólyukba szorult s a fúrás is 

 abba maradt. T'jabban Zsigmondy Béi.a fúróteclmikust bízták meg e fontos feladat 

 megoldásával, a ki az 1878-ik év október hó 9-ikén állította fel a fúrótornyot s még 

 ugyan e hónap 17-ikén megkezdődött a talajdonképeni fúrás is. A fúrás sok nehéz- 

 séggel járt, de végre is az 1880-ik év június hó :2S-ikán 197,84- m-nyi mélységben, 

 bevégeztetett. A ^24 óránként kiömlő víz mennyisége í)4.25i liter és hőfoka 19° C. 

 A fúrólyuk felett homokkőből faragott csinos közös kút áll. 



Azután a fúrólyuk szelvényének anyagai és a szerves maradványok vannak 

 a mélységek szerint felsorolva. E fúrólyuknál lehetetlen volt a vízadó réteg korát 

 biztosan meghatározni s kétséges, váljon a víz a levantei üledékekből szökik-e fel. 



Il-lk vagy Xagy András János-kút. 



A népes és nagykiterjedésű városnak már a fenforgó távolságok miatt is 

 második artézi kútra volt szüksége, a melynek 20.000 forintnyi költségét Nagy 

 András János, a város nemeslelkű polgára a maga és hitestársa, Mucsi Mária nevé- 

 ben felajánlotta. A kiit történetére vonatkozó érdekes részleteket szerző elég ter- 

 jedelmesen közli. ZsiGMONDY Béla a kút fúrást a kis piacztéren az 1883-ik év 

 április hó 24-ikén kezdte meg s az akadályok legyőzése után 252,599 m-nyi mély- 

 ségben 1884 április hónap 19-ikén végezte be. A víz a térszíntől 2,475 m-nyi magas- 

 ságban ömlik ki és pedig eleintén 24 óra alatt 068. 160 liternyi mennyiségben. 

 E mennyiség azonban később szaporodott s mostan e kút 24 óránként 1 .002.600 liter 

 kristály tiszta jó ízű vizet ad. A víz hőfoka a csőben 20° C-nak találtatott. A fúró- 

 lyuktól 7 m-nyire áll a kalázi édesvízi mészkőből emelt diszes közös kút, a mely atulaj- 

 donképeni artézi kúttal, hozzáférhető tárnában lerakott csővezetés által van össze- 

 kötve. A felesleges víz a város szélén levő úszóhelyekkel ellátott fürdőbe vezettetik. 

 Avíz, sajnos, nincsen chemiailagmegelemezve.Afúrólyuk földtani szelvényének soro- 

 zatos összeállítása után, az itten már levanteinek bizonyult fauna leirása következik. 



A 215 méternyi mélységben kezdődő homokrétegböl kikerült szerves 

 maradványok a következők : 



Sphaerium rímcobim Leach sp., Pisidiuiti ri(gosum Neumayr, Unío Sturi 

 M. HöRNES. Unió SP. indet., Neritina (Theodoxus) scmiplicata Neumayr, Vivipara 

 Bőckhi Halaváts, Vivipavd ZfiigiDondi/i nov. sp., Vivi/xtra artesica nov. pp., 

 Bythi iiia poditnnensis Neumayr, Litlioglyphus naticoides Férussac, Valvata (Tro- l^] 

 pidina) levantica nov. sp., Melanopsis Espen Férussac, Chara mag. Szerző ez 

 anyagból a 3 következő új fajjal szaporította a levantei fauna alakjait : 



Vivipara Zsigníondyi Nov. sp., Vlriixrra artesica nov. sp. és Valvata (Tropi- 

 dina) levantica nov. sp. A Spliaerium rivicolum Leach-ot eddig csak mint recens 

 alakot ismertük. Az új alakokat a XXXIV-ik táblán látjuk a szerző fényképei után 

 reprodukálva. 



A "Végkövetkeztetések') -bői megtudjuk, hogy a mint azt a mellékelt földtani 

 szelvény bizonyítja, úgy Szentesen mint Hódmezővásárhelyen is agyag, homokos 

 agyag vagy agyagos homok és csillámos quarzhomok váltakozó rétegeit törte át a 

 fúró, a mely rétegek édesvizű belsőtóban, vagy folyó ártéren rakódtak le. A réteg- 

 sorozat két legfelsőbb 1 1,36 m vastag tagja szerző szerint alluviális, a míg a 1 1.36, 

 illetőleg a 12,85 m-nél kezdődő rétegek a 215 m-nyi mélységig diluviális korúak.. 



(167) 



