IKODALOM. 255 



fúrást és pedig 390 mm-es külső átmérőjű csösorozattal. Zsiomondy a lebegőliomok- 

 nak felszállásával mesterileg megküzdvén, 1889 deczember hó 3-ikáu a fúrást 

 befejezte. A hivatalos felmérésnél a kút mélysége 216,79 m állapíttatott meg s 

 1,5 m magasságban a térszín felett 24 óránként 8f)0.()00 liter kristálytiszta víz 

 folyt ki. Halaváts a vizet 17°Rz= 21,25° C-nak találta. 



Az 18'.)()-ik évben a felszökő vizet a víztartókba bocsátották s íme Zsig- 

 M0NJ)Y líftLA évekkel ezelőtt nyilvánított véleménye beteljesedett, azaz a víz saját 

 erejéből folyt a vasúti pályatest szintje felett 8 m magasságban levő víztartókba és 

 pedig 24 óránként 392.000 liter mennyiségben. A felesleges víz a régi csövezésen 

 a felsőváros lakóit látja el jó egészséges vízzel. 



A 140 m 193 m, és 210,79 m mélységből felszökő vizet a m. kir. államvas- 

 utak igazgatósága külön-külön chemiailag megelemeztette, a mint azt a következő 

 összeállításban látni lehet : 



1 liter vízben van : 140 m 193 m ál6,79 in 



mélységből mélységből mélységből 



NaCl, Konyhasó... ._. ... ... (),6l2g 0,007 g 0,007 g 



Na2SÜ4, Kénsavas nátron ._. ... 0,007 « — « — « 



NaaCOs, Szénsavas nátron ... ... 0,111 <• 0,072* 0,090 « 



CaCOs, Szénsavas mész ... ... 0,149* 0,147 « 0,140* 



MgCOs, Szénsavas magnézia... ... 0,052 « 0,084 * 0,075 « 



SÍO2, Kovasav... ... ... ... 0,017 « 0,022 « 0,016 « 



A kiszámított szilárd alkotórészek 



összege ... ... ... ... ... ... 0,348 « 0,332 « 0,-328 « 



Összes keménység (minő skála sze- 

 rint? Ref.) ... ... ... ... 12^ 13,5° 12,8° 



Halaváts ezután a fúrólyuk földtani szelvényének a mélységek szerinti réteg- 

 sorozatát mutatja be. Szerző szerint a szegedi artézi kútból kikerült fauna ismét 

 a neogenkorú levantei emelet mellett tanúskodik. Itt is a Vivipara és Unió 

 genusok uralkodnak, de olyan módosulással, hogy itten már hiányzanak az ame- 

 rikai szabású Uniók, s hogy még több mostan is élő faj járul a fauna alkotásához. 

 A két artézi kút faunája a következő 15 alakból áll : 



Pisidiwii sp., P'mdium rugosiuru Neumaye, Unió Szegedensis nov. sp., 

 A'eriíma (Theodoxus) senupíicaía Neumayr, Taüifaía (Cincinna) piscinalis Mül- 

 LER, Vivipara Böckhi Halaváts, Vivipara Zsigmondyi Halaváts, Vivipara Hun- 

 garica Hazay, Bi/fJünia podiinnensis Neumayr, Lithoglyphiift uaüroidrs Férussac, 

 Melanopsis (Hemisinus) Esperi Férussac, Limnaea (Limnophysa) paliistrifi 

 MüLLEE, Planorbis (Coretus) corneus Linné, Helioc (Arionta) arbustoimm 

 Linné, Castor fiher Linné foss. Új faj az Vnio Szegedrnsis Halaváts és igen 

 érdekes a Castor flher Linné állkapocs töredéke is, mel}^ már a szlavóniai fauná- 

 ban is szerepel. A VI. tábla szerző sikerült fényképei után készült fénynyomatban 

 a fauna 3 érdekesebb képviselőjét mutatja be. 



A * Végkövetkeztetésekben)) szerző, vonatkozással az V-ik táblán megi'ajzolt 

 két fúrólyuk földtani szelvényére, felhozza, hogy a mint Szentesen és Hódmező- 

 vásárhelyen, úgy Szegeden is, agyag, agyagos homok és homok váltakozó rétegeit 

 törte át a fúró. Legfelül itt is alluviális rétegekkel van dolgunk s ez alatt következnek 



(169) 



[3] 



