lEODALOM. 265 



régibb adatok alapján az erdélyi aranybányászatot írta le. Röviden szól az elöfor- 

 nulási viszonyokról, továbbá az érezek feldolgozása, az arany kiválasztása (iszapo- 

 lás, amalgamatio) és értékének meghatározásáról, végűi a bányaműveletek jöve- 

 delmézéséröl. Zimínti Károly. 



(23.) Tavi C. : Goldproduction Siebenbürgem. (Oester. Zeitschr. für Berg- 

 und Hüttenwesen. 1888. XXXVI. p. 688.; 



Szerző átnézetet nyújt Erdély aranytenueléséröl ; az 1883 — 1887. évekre 

 összeállította a termelés mennyiségét és pénzértékét liavi kimutatásokban. Mint 

 az alábbi táblázatból látliatjuk, ez öt év alatt általában véve gyarapodás constatál- 

 ható. Újabban külföldi társaságok több elhagyott aranybányát ismét művelnek, 

 de a vulkoji és rudai bányák kivételével eddig kevés haszonnal dolgoztak. 



A termelés 1887-ben újból alább szállt, a minek oka részint a tavaszi vízáradá- 

 sok voltak, részint az, hogy az aranytermelőket pontosabban megadózván, sokan a 

 nemes erezet Bécsbe vitték beváltás végett. A havi ingadozás főképen az esőzési 

 viszonyokból magyarázható ; a téli és a száraz nyári hónapokban leggyöngébb a 

 termelés, ellenben tavaszszal a hóolvadás és bő esőzések idején (május és október) 

 ismét tetemesen emelkedik. A bányák nagy távolsága a zúzóművektől és a kohótól 

 okozza, hogy a szállítási költségek nem ritkán felemésztik az érezek értékét. 



ZiMÁNT Károly. 



{24.) Dr. Uhlig Viktor : Reisebericht aus der hoJieii Tátra. (Verhandl. d. 

 k. k. geol. Reichsanst. Wien. 1890. p. 214.). 



Uhlig a Magas-Tátra keleti részét, a Bélai mészalpeseket és Javorina 

 környékét földtanilag bejárván, elég nagy pontossággal megállapíthatta az ott 

 előforduló mesozoicus képződmények (Trias, Jura, Kréta) sorozatát. 



E rétegek földtani szerkezete azonosnak bizonyult a Tátra nyugoti olda- 

 lán Zakopane vidékén előforduló hasonkorú rétegsorozattal. 



Itt is a mészöv két, nyugotról kelet felé húzódó, hosszhasadék által elvá- 

 lasztott részletből áll, melyben az egyes formátiók változó vastagságban kikép- 

 ződtek. 



Többek között é;-dekes, hogy a manapig a felső Triashoz sorozott Tátra-dolo- 

 mit, a kagylósmész -brachiopodák felfedezése által alsó Trias korúnak bizonyult be. 



Dr. PosEwiTZ Tivadar. 



(179) 



