290 Dí SZÁDECZKY GYULA : 



nézzük, okvetlenül pyroxenandesitnek kell tartanunk. Söt a mikroszkópos 

 vizsgálat is hasonló eredményre vezet, mert az ásvány-associatio alapján a 

 pyroxenaudesitek azon bazisosabb sorozatára gondol az ember, a melyet a 

 l'ranczia petrografok labradorituak neveznek. 



Az irodalomban direct a Székelykö-tetö eruptiv közetét felemlitve nem 

 találtam. TscHERMAK * «Die Porphyrgesteine Oesterreichs» czimü nagy müvé- 

 ben igen sok helyen foglalkozik a Toroczkó vidéki « trapp » közetekkel, a mely 

 névvel ö a melaphyrokat és porphyrokat, általában a másodkori eruptiv köze- 

 teket nevezi. Nevezett müve 192. lapján ezeket irja: «Im Zusammenhauge 

 mit den Porphyren zeigen sich auch an einzelnen Punkten eigentliche Por- 

 jDhyrite, oder anders gesagt, die Felsitporphyre habén auch kieselármere 

 Abánderungen in ihrem Gebiete. Dahin gehört ein Gestein, das ich im Nor- 

 den von Toroczkó unterhalb des Székelykö anstehend í'and.» A 197. lapon 

 ez áll : «Der Mandelstein (Melaphyr) vom Fusse des Székelykö im Norden von 

 Toroczkó hat eine dichte, schwarzgrüne Grundmasse und zeigt ausser den 

 vorgenannten Einschlüssen auch Heulandit. » 



A 198. lapon említi, hogy Partsch Toroczkó mellett gyűjtött melaphyrt, 

 a mely augitpor^jhyrba megy át. A leírásból azt gondolom, hogy ezen közét 

 még legjobban egyezik az én közetemmel. Konya S. elemzése szerint 

 ebben van : 



99,52 100,15 



Összehasonlításul II. alatt közlöm az általam leírt es Petrik tanár által meg- 

 elemzett, a Zempléni-Szigethegységben lévő Pilishegy labradoritjára vonat- 

 kozó eredményeket,** a mely összehasonlításból is kitűnik a két közét vegyi 

 rokonsága. 



A Székelykö Lajos-csucsáról származó, általam megvizsgált közét 

 szabad szemmel nézve nagyon tömör, szürkés barna színű. Az atmoszferiliák 



^' Dr. G. TscHEUMAK ((Die Porpliyigesteiue Oestcrreiclis aiis der mittlereu geo- 

 logischen Epoche.it Wien, lísno. 



** VölcUani Közlöuy 1891. XXI. 237. 1. 



(1S:2) 



