ERDÉLYI ÉKCZHEGYSÉG EUUPTIV KŐZETEI. 291 



hatásának kitett felületén látni legjobban a középmérték szerint 2 — 3 mm 

 hosszúságú oszlopos földpátnemeket és pyroxeneket, a melyek porphyrossá 

 teszik a közetet. Kézi nagyitóval zöldes, szerpentinné alakult foltokat is 

 látunk benne. Higitott sósavval leöntve pezseg. 



Mikroszkóppal látjuk, hogy a kristályodás első idejében képződött nagy 

 ásványok igen élesen, minden átmenet nélkül különülnek el az eruptio után 

 képződött apró mikrolithoktól. 



A mélyben képződött, első időből származó ásványok a kristályosodás 

 sorrendje szerint ezek: mágnesvas, litáavas (?), nagyon kevés apalil, 

 lijiperstlien awjU, anorthU, labradorU; a második időből származók pedig 

 ezek: sok mágnesvas és hypersthen, kevesebb augit, kevés labradorit; 

 utólagosan képződött a szerpentin, calcit és heulandit (9 ). Az első időből 

 származó fontosabb ásványokat mennyiségük szerint a következőképen 

 csoportosíthatjuk: legtöbb a földpát, azután következik az augit, ennél vala- 

 mivel kevesebb a hypersthen. 



A fölőpátol; nagyobbára szép, ép téglaalakú, idiomorph kristályokat 

 és kristálycsoportokat alkotnak, elég gyakran többszörös ikreket az albit és 

 sokszor egyúttal periklin törvény szerint. Az elsötétedési szögekből az tűnik 

 ki, hogy a nagy földpátok az anorthit és a labradorit sorozathoz tartoznak. 

 x\lapanyag-zárvány elég bőven van benne, ami sokszor zónákra osztja a föld- 

 pátszemeket. 



Az augítok igen sok szép, ép kristályokat, többnyire többszörös ikreket 

 képeznek a ooPoo (100) h' szerint. Egyik augitban apatit zárványt vettem 

 észre. 



A hypersthenek úgy látszik, előbb váltak ki mint az augítok, 

 mert több hypersthent találtam augitba zárva. A többek között egy 

 keresztalakú, 90° alatt átnőtt hypersthen szintén keresztalakú augitba van 

 foglalva. A hypersthen keresztmetszési lapjain a hegyes bissectrix látszik, tehát 

 ez ooPoo lap ; az augit 40° elsötétedési szögletéből ítélve, a symmetria sík 

 oo^cxD irányában van keresztül csiszolva ; látni való ebből, hogy a hypersthent 

 az augit úgy burkolta be, hogy oszlopaik hegyes, illetőleg tompa szöge 

 összeesik. A hypersthen többször képez a hosszú- vagy a rövidátlós dóma 

 szerint összenőtt kristályt. Alakjuk táblás a ooPoo szerint. Gyönge absorb- 

 tiojuk és pleochroismusuk van és pedig : 



ng (c) halvány zöld 

 nm (b) sárgás zöld 

 Up (a) világos veres, 



A hypersthenek nem épek, kivétel nélkül szerpentinesedve vannak, még 

 az augitburokkal körülvettek is. Feltűnő, hogy a kristályok, ámbár az egyik 

 végükön nagyon tökéletesen vannak kiképződve, a másikon mégis elmosódva 

 vagy czafatokban végződnek. Zárványul a hypersthenekben mágnes- és 

 titánvas fordul elő, gyéren földpát is. 



(183) 19* 



