29S! D= SZÁDECZKY GYULA: 



A hypersthenböl alakult szerpentin amorf és szálas szerkezetű. 



MagnetU az első kristályodási iclöböl is van, részben a pyroxenbe 

 zárva, részben nagyobb szemeket alkotva az alapanyagban, de nagy számmal 

 vannak apró magnetit- szemek a második idöbök A hypersthenekben gyéren 

 előforduló, vonalas szerkezetű átlátszatlan szemeket titátivasiiak tartom 



A második időből származó ásványok között legnagyobb számmal van 

 a hypersthen apró, összekuszált, szétszórt pálczikája, ezután következnek az 

 erősebb kettőstörésük által feltűnő augitok pontocskái. Nagy számmal 

 vannak a már emiitett magnetit szemek is, legkisebbek a labrado)'it-föld- 

 pátok pálczikái, a melyek sokszor elég nagy szöglet (25°) alatt sötétedő 

 ikreket alkotnak. 



Az alapanyag csaknem egészen át van kristályosodva. 



Mindezekből kitűnik, hogy ezen kőzet nagyon basonlit petrografiai 

 sajátságai alapján az andesitek labradorit sorozatához. A régibb korra enged 

 némileg következtetni a hypersthenek szerpentinesedett állapota, továbbá az 

 utólagosan képződött calcit, valamint a gyéren előforduló, gyönge körvonalú, 

 positiv charakterti, nem egyközösen sötétedő apró zeolithok, mely zeolithokat 

 ezen tulajdonságok alapján heulanditnek gondolom, a mit már Tschebmák is 

 említ a Székelykő kőzetében. Egy esetben ezen zeolitbet rendkívül apró 

 sphaerolithokat képezve találtam. Ilyen fokú elváltozások a mint tudjuk 

 a harmadkori andesiteknél is előfordulnak. 



A toroczkói eruptív kőzetek geológiai korára vonatkozólag Herbich 

 « Geológiai tapasztalatok a mészszirtek területén, az erdélyi Érczhegység keleti 



szélén* * czimü értekezésében ezeket mondja: a ((toroczkói teknőben 



a képződmények aljául a melaphyr szolgál" és ((minthogy Erdélynek keleti 

 részében még egy esetben sem észlelte, hogy a melaphyr a guttensteini mész- 

 kőnél, tehát a felső triasnál ifjabb képződményeket tört volna át» és mint- 

 hogy a Székelyföldön melaphyr tufákban felső triashoz tartozó kövületeket 

 talált, valószínűnek tartja, hogy ezen eruptív közetek is a triasban képződtek. 

 Herbich ezen alapos kutatások utján szerzett tapasztalatával szemben szinte 

 félve merem megemlíteni azt, a mit én gyors kirándulásomnál a tetőn 

 megjegyeztem, hogy a Lajos-csúcsa egy a mészkő sziklák közé befura- 

 kodó és kiemelkedő külön csúcs lévén, nem lehetetlen, hogy az eruptív 

 kőzet a mészkő szirtek alól tört volna fel. A Lajos-csucs kőzetének fiatalabb 

 kora mellett bizonyítana az is, hogy benne h[ipersthen nagy mennyiségben 

 vau, úgy az első valamint a második kristályosodási időből. 



Elfogadva ezen eruptív kőzet második korát, azt labradorit porphy- 

 ritnek (a francziák ((porphyrite labradorique normál augitiqueo -jenek) 

 kell neveznünk. 



A Székelyköröl megvizsgáltam egy másik, nagyobb, egész 5 mm hosszú 



* Földtani Közlöny 1877. VH. 219. 1. 



184) 



