íS96 í>' SZÁDECZKY GYULA 



kanosnak, vagyis melapbyrnak is tarthatnék e bazaltos közetet. A kiömlés 

 után képződött mikrolithok azonban, különösen apróbb szemű kőzetben elég 

 épek maradtak. 



Ezen vidék bazaltos kőzeteinek korára vonatkozólag bármennyire 

 kevéssé pontos adatokat találunk is az irodalomban, az annyiból mégis 

 érdekes, hogy az Erdély és Magyarország határán lévő bazaltoknak a trachy- 

 toknál idősebb volta mellett bizonyít. Stur D.* irja «Bericht über die geolo- 

 gische Uebersichtsaufnabme des südwestlichen Siebenbürgen » czímü érte- 

 kezésében, hogy a Marostól délre eső területen nagyszerű bazalt- conglo- 

 meratok rakódtak le, a melyek ellentmondanak PiIchthofen azon állításá- 

 nak, hogy a trachyt idősebb mint a bazalt, mert a bazalt-conglomeratok 

 fedve vannak trachyttufa által. három helyről említ bazaltot, u. m. Lea- 

 nyek falutól nyugotra az út mellett, a mely határozottan fészket alkot a 

 durva sárga quarz-homokban (krétakorú). Az általam leirt bazalt nem 

 azonos ezen hel3^1yel, mert a Leánj^hegy éjszakra van Lesnyek falutól. A 

 második hely Vajda-Hunyadtól nyugotra Cserbei fala mellett, a harmadik 

 délnyugatra Plotzkánál van. 



Haueb** is megemlékezik az említett bazalt- conglomeratról, a mely 

 a cerithium rétegek előtt rakódott le, de megemlíti róla, hogy nem igen szár- 

 mazik Lesnyekről, mert más petrografiai alkotásunak látszik. 



3. Quarz-diorit Nagyágról. 



Nagyág földtani és bányászati viszonyai sokkal jobban ismeretesek 

 Inkey Béla* úr szép és részletes leírásából, mintsem hogy olyan gyors 

 turista kiránduláson, a minőt én Jósika báró családja és két angol mű- 

 vésznő társaságában oda tettem, valami ujat lehetne felfedezni. De ez alka- 

 lommal is bebizonyult az, hogy egy érdekes vidéken mindig találunk tudo- 

 mányos szempontból is valami kielégítőt. Nekem szerencsém volt frisseben 

 látni a laumontitoknak azon nagyszerű példányait, a melyeket a felső csertési 

 altárna nyitásánál a dacitban (biotit' araphibol labradorit quarztrachytban) 

 találtak és egy új gránitos kőzetet, a melyről itt szólani akarok. 



Ezen kőzet a felső csertési altárnából került ki és a felületre nem jön, ez 

 okból eddigelé nem volt ismeretes. Ezzel Nagyág eruptív kőzeteinek soro- 

 zata a) a felső mediterannál fiatalabb augitandesit b) biotit-labradorit 

 quarztrachyt (dacit) és a másodkorba, talán triasba tartozó cj orthoklas 

 quarzporphyr és az ennél régibb d) melaphyr egy új gránitos taggal, egy igazi 

 mélység- kőzettel (Tiefengestein) szaporodott. 



* Jahrbucli cler k. k. geol. lleiclisanst. l.S(J3. p. Ili. 

 *■-'• Geologie Siebenbürgens 1863. p. 2á3. 



*** Nagyág fiUdtani t's bányászati viszonyai. Budapest. 1S8.5. 



(188) 



