ERDÉLYI ÉRCZHEGYSÉG ERUPTÍV KŐZETEI. 297 



HuFFNER Tivadar bányatanácsos és igazgató szívességéből a gránitos 

 közetnc4i egy 2 — 3 dm'-^ nagyságú darabjához jutottam. Utólag még két szép 

 kézi példányt küldött kérésemre a nevezett bányatanácsos úr, és levélben 

 közölte, hogy «a kérdéses közét a csertési Ferencz -József altárna 3220 m 

 bosszúságában mintegy 20 m vastagságban amphibol-quarztrachyt testben, 

 melynek teljes vastagsága 200 m, fordul elö.» * 



Itt tehát együtt találjuk a dacitot az ö mélységközetével, a mit talán 

 felragadott, a diorittal, vagy pedig — a mint Halaváts úr a bánsági trachy- 

 tokhoz való hasonlatosságból gondolja, — ebben a dacitoknak gránitos kikép- 

 zödésével volna dolgunk. Akárhogy is van a dolog, mindenesetre megér- 

 demli ezen érdekes közét a részletesebb vizsgálatot. 



Az első vizsgálatot a kis töredéken ejtettem meg, az így kapott ered- 

 ményhez nem sok ujjal járult a nagy példányból készített vékony csiszolat 

 vizsgálata sem. 



A kőzet igazi gránit benyomást tesz. A fekete csillám és cmijjJiibol-hal- 

 mazok benne csomókat alkotnak. Ezen fekete csomók földpát- és quarzból 

 álló fehér részbe vannak ágyazva, a mely két ásvány kézi nagyitóval nézve 

 szintén szemcsés halmazokat látszik alkotni. 



A nagyon különböző ásványok csomós előfordulása miatt nagyon 

 nehéz e kőzetből kellő vékonyságú csiszolatot kapni, olyat, a melyben a 

 nagy biotitcsomók is megmaradtak. így mikroszkóppal csak földpátot és 

 quarzot találtam nagy mennyiségben, kevesebb bioütot és zöld ampJdboU és 

 az első kiválási termények közül apatitot, magiietitet és ümemtet. Utólago- 

 san képződött calcit és leucoxen. 



A quarz szabálytalan foltokat alkot, elég gyakran légbuborék és 

 folyadék-zárványnyal. Mint utoljára kristályosodott elegyrész körülveszi itt- 

 ott a földpátot ós a többi ásványokat, de azért uralkodólag csoportban van 

 a quarz. 



A földpátok közül lángkisérletileg csak oligoklas sorozatút találtam 

 a következő viselkedéssel : 



I. Na 3—4, K 0, olv. 4 belhólyagos; 11. Na 4, K 0, olv. 5: III. Na 4—5, KI. 



Ilyennek bizonyultak a jól hasadó, szabadszemmel nem ikerrovátkosnak 

 látszó, fényes szemek, a melyeket orthoklasokuak lett volna hajlandó tartani 

 az ember. Oligoklast mikroszkóppal is találni bőven ; az albit törvény szerint 

 képződött, nem sok lemezből álló ikrek ezek, 4 — 5°-os sötétedéssel. De nagy 

 számmal fordulnak elő az oligoklas mellett nagy szöglet alatt sötétedő, 

 rendkívül sok ikerlemezböl álló labradorit- földpátok, a melyeknél az albit 

 és a periklín-ikertörvényt gyakran találjuk együtt. Vannak zónás szerkezetű 



* Legyen szabad e helyütt is fisziute köszönetet moudaui Huffner tanácsos 

 úrnak több rpudbeli szívességéért. 



(189) 



