298 D^ SZÁDECZKY GYULA : 



földpátok, elváltozott belső maggal, némelykor apró calcit-foltocskákkal, az 

 elváltozás termékével, máskor pedig legyezöalakú csoportokat képező erős 

 kettöstőrésü damo unttal. A plagioklasokban zárványként biotilot és mnpln- 

 holt találunk. A labradoritok részben idiomorphok, de részben, t. i. az 

 előttük képződött ásványokkal szemben, allotriomorphok. Találni egyközö- 

 sen í=ötétedő, nem iker, elváltozott földpátot is nagyon gyéren, de azért az 

 orthoklas jelenlétét kétségesnek tartom. A mikroszkoj) kimutatja, hogy 

 földpátnemek előfordulnak a quarzcsomókban is. A biotit és amphibol által 

 alkotott fekete csomóknak a középső részét uralkodólag az amphibol alkotja, 

 igen sokszor hozzájuk szegődnek a magnetit vagy ilmenit szemek is, úgy 

 hogy mindezek össze vannak szövődve, sőt olykor-olykor apró augitszemek 

 is, a melyek mintha az amphibol rovására képződnének. A biotit valamint 

 az amphibol is allotriomorph. 



A biotit csomót lángba vive, azonnal megsárgult, olyanná lett, mint 

 némely eruptiv kőzet biotitja. Teljes lángkisérleti viselkedése a következő : 



I. Na 1 — 2, K 1, olv. 1, dudoros és fénytelen fekete lett; II. Na 1, 

 KI — :1, olv. 2; III. Na 2, K3. Vékony csiszolatokban nem sok biotit maradt, 

 ezek összeránczosodott erősen pleochroos lemezkék. 



A zöld, közönséges amphibol gyakran ikreket képez ooPoo (100) lap 

 szerint. Az oszlopok elsötétedése 20° fölé is emelkedik. Pleochroismusuk : 

 n„ (c) = fűzöld 

 n,„ (b) = sötét zöldes barna 

 Up (a) = világos sárgás zöld. 



Nagyon gyéren apró augit-íéle szemet is észlelhetni biotit- burokban. 



Megemlítendő, hogy a felsorolt ásványnemek eléggé elkülönülve 

 vannak, nem szövődnek túlságosan össze. 



Hogy az átlátszatlan szemek között a magnetit mellett ilmeuit is van, 

 azt nemcsak szakadozott alakjukról, hanem leiicoxénné való fokozatos átala- 

 kulásukból is következtetem. Körülöttük elég gyakran találni apatitot is. 



Apatit elég bőven fordul elő e kőzetben és mint a legelső képződmé- 

 nyek egyike, sokszor biotitba vagy földpátba van zárva, de találjuk apró 

 hatszöges oszlopkáit elég gyakran szabadon is. 



4. Cordieritzárvány Nagyágról amphibol-andesitböl. 



Nagyágon a bányajelző alatt, egy odavitt amphibol-andesit táblából 

 több kőzetzárványt választottam ki, ezek közül egy kékes szürke, nagyon 

 tömör, az auyakőzttbe teljesen beolvadt zárvány vékony csiszolatát azon 

 meglepő eredménynyel tanulmányoztam, hogy az lényegileg cordieritből 

 áll, a melyben bezárva sok biotilJemezLt', magnclil, xilVniianil, kevés lídmatii 

 fordul elő, úgy hogy a szines ásványok többe- kevesbbe egy síkba rendez- 

 kedve egyközösen húzódnak. 



(190) 



