ERDÉLYI ÉRCZHEGYSÉG ERUl'TIV KÖZIiTKI. i29!) 



A cordierit nem képez ép kristályokat, hanem harántul metszve több- 

 nyire legömbölyödött szemeket, a melyek alkotásában a két véglapon kívül 

 ocpoo (010), .ooPcxD (100) két oszlop ooP (110), és ooPV.s (310), lát- 

 szik részt venni. Az ilyen metszeteken negatív charakterü hegyes bissectri- 

 xet látunk kilépni. A hosszmetszetek lépcsős végződésű téglaalakok, a 

 melyeknek kettős törési színeik a 0,02 mm vastag metszetben sohasem emel- 

 kednek az elsőrendű fehér szín fölé és hosszuk szerint mindig negatív 

 charakterüek. Ezen kristályos formák egyik oldalukról rendesen nagyon 

 hiányosan vannak kiképződve. A kristályalakkal bíró cordieriteken kívül 

 a kőzet nagy részét szabálytalan alakú cordierit képezi, a mely rész utoljára 

 kristálj'osodott, ugy hogy utána még csak nagyon kevés amorf anyag 

 maradt vissza. 



A cordieriteknek világos kék színük van, pleochroismust rajtuk nem 

 észleltem. 



A síllimanít nem nagyon sok, de többnyire szép, magános kristályká- 

 kat alkot, a melyek reliefje legalább is olyan erős, mint az apatité. Az apró 

 pálczikák némelykor pyramisosan végződnek, hosszukban positív charak- 

 terük van, polarisatio- színük az elsőrendű sárga fölé nem emelkedik. 

 Harántul metszett lemezkéí alig észrevehetőleg polarizálnak. 



5. Gránát a kissebesi dacitból. 



A kissebesi óriás kőbányák dacítjával (oligoklas-andesin-quarz-tra- 

 chytjával) sokan részletesen foglalkoztak *, részletesebb leírásukat azért 

 fölöslegesnek tartom. Csak egy olyan mellékes, eddigelé innen nem ismert 

 ásványt akarok megemlíteni, a melyre rövid ottlétem alatt, főként kőzetzár- 

 ványokat keresve akadtam. Ezen ásvány a grcüiát, melyből három legöm- 

 bölyödött, 5 mm nagyságú szemet találtam epy csomóban. 



A bezáró dacitot mikroszkóppal lioJokristábiOH alapanyagúnak találtam, 

 t. i. csupa apró allotríomorph földpát (andesin) és quarz-krístálykák közé 

 vannak az igen nagy, albit és többszörös karlsbadi, néha bavenoi ikreket is 

 mutató oligoklas- és andesinsorú földpátok, kevés, kis orthoklas, magnetit 

 és apatitot bezáró amphíbol ikrek, külsejükön feloldott és bizonyos távol- 

 ságban magnetíttel környezett biotitok bezárva. Nagy quarz csak igen 

 kevés fordul elő ebben, de a járulékos ásványok közül van elég sok zirkon 

 és apatit, a melyek némelykor nagyobb magnetitba fúródnak. Az utólagos 



* C. DoELTER. Zur Kenntniss der (luarzfiihreii'lon Andesile in Siebenbürgen 

 nnd Ungarn. Tscbermak, Mittbeihiugen 1873. p. 51. 



Dr. Szabó. MagyUr- és Erdélyország határhegysége trachytképleteinek ismerte- 

 téséhez. Földt. Közi. 1874, IV. 78, 178 és 210 1. 



EosENBUSCH. Miki-osk. Physiographie der massigen Gesteinen 1887. p. 039. 



Dr. ScHAFARziK. Földt. Közi. 1889. XIX. 410 1. 



(191) 



