304 Dí SCHAFARZIK FERENCZ : 



Per/ámosau pedig a morajtól kísért földrengés oly erős volt, «hogy néhol a kémé- 

 nyek is megrongálódtak : a lakosság rémülten ugrált ki ágyából ; órák, képek estek 

 le a falról, több helyütt összetört egy sereg üvegedény, de nagyobb bajt a föld- 

 rengés nem okozott. Szécsányon és Merczifalván (Vinga közelében) szintén 

 földalatti moraj kíséretében éreztetett ». (Bp. H.) A '<PesterLloyd)) szerinte földren- 

 gést még Xagy-Kikindáról is jelezték. 



Kitűnik tehát mindezen adatokból, hogy ezen földrengés színhelyéül Arad- 

 megye DNy-i, Temes E-i és Torontálmegye ÉK-i részét tekinthetjük. Ezen teralet 

 nagysága legalább is kb. 1 4-0 — 150 geogr. ménfőidre (közel SOOO km--re) becsül- 

 hető s a földrengésnek legnagyobb rázkódási területe Vinga környékén keresendő, 

 hol intenzitása legalább is a 6-ik fokot elérte. 



Deczember 17-én hsán, Komárom megyében éreztek földrengést, mely 

 éjfél után 4.5'-kor köszöntött be, 3"-ig tartott és földalatti moraj kíséretében vonult 

 D— É felé. (Bp. H.) 



1888-ban. 



Januárius 18-án Szendén (u. p. Kömlöd, Komárom m.) déli 11'^ 16'-kor meg- 

 lehetős erős két lökést éreztek EK felől. Az ablakok megrendültek, edények csö- 

 römpöltek ; egyéb hatása nem volt. (Bp. H.) 



Ugyanaz nap délben a « Szegedi Híradó » szerint Szegeden éreztek volna földren- 

 gést, mi azonban tudakozódásainkra sem a nevezett városból (Hoffer Endre főreált. 

 igazgató), sem pedig a környékéről (Futó Mihály fögymn. igazgató H. M. Vásárhelyt 

 és Haverba Mátyás fögymn. igazgató Szabadkán) megerősítve nem lett. 



Fehruáríus 22-en a hírlapok szerint állítólag a Lipótfalvi pusztán Pinkafő közelében 

 (Vas megyében) észleltek éjfélután l^ 30 '-kor kisebbszerű földingást, de régi meg- 

 bízható levelezőink szerint ennek híre seintén csak valami téves informatió folytán 

 kerülhetett a lapokba (Sagmeister György, körjegyző Pinkafőn, Puskásy Sándor, plé- 

 bános Arokszdlldson, és Szentgyörgyi Rezső, körjegyző Pinka-Minkén.) 



ÁpriHs 9-, l!2-, 13-, 15- és 25-én Sopronmegyének nyugati részében, a Lajta- 

 hegység területén egész kis cziklusát érezték a rengéseknek. Legerősebb volt a 

 rengés 12-ikén este, míg a többi lökés bevezetését, részint pedig befejezését képez- 

 ték. Az előrengésre vonatkozólag a következő adatokat vettük. 



Április 9-én 1. Czinfalván levelezőnk fŐt. Hérits Antal plébános úr 

 háromszoros, de kisebb mérvű rengésről tudósított bennünket, mely déltájt köszön- 

 tött be. 



2. A czinfalvi czukorgyárban Patzenhofer Kezsö gyárigazgató úr ugyan- 

 ekkor két lökést jegyzett fel, még pedig az elsőt 12^^ 20'-, a másikat 12'i 50'-kor, 

 melyek azonban jelentéktelenek voltak. 



3. Darázsfalván (u. p. Kis-Marton) Berlakovich János, plébános úr feljegj'zése 

 szerint déli 1'' 14'- kor egyetlen egy lökés következett be. 



i. Félszer faluhii II a czukorgyárban Piothermann úr a rengést 12*^ 15'-kor 

 jegyezte fel, melyet különben gyengeségénél fogva csak egyesek éreztek, kik éppen 

 lakóházaikban voltak. 



5. Kmiiartonhól levelezőnk Dr. Leszner Rezsö orvos úr ugyanezen föld- 

 rengésre vonatkozólag még a következőket írja. Hullámzó lökés déli 12'>30'-kor 



(1ÍJ6) 



