312 D' SCHAFARZIK FERENCZ : 



Tudjuk, hogy Sopronmegyében kisebb vagy középerösségü földrengé- 

 sek nem tartoznak éppen a ritkaságok közé. Már a magyar földrengési bizott- 

 ság fennállásának rövid ideje alatt is volt alkalmunk Sopron környékén 

 erösebb rengéseket feljegyezhetni. 1885-ben ugyanis az ősszel, szeptember 

 22-én ismétlődött mürczvölgiii földrengések alkalmával Sopronban, Kis- és 

 Nagy-Martonban jelentékeny hullámzást éreztek, mely nemcsak a fali képe- 

 ket mozdította ki helyükből, hanem még a nehezebb Initordarabokat is meg- 

 rezzentette. Ezen földmozgásnak összefüggése a mürczvölgyi földrengéssel 

 kézzel fogható volt, s mi az akkori sopronmegyei földrengést nem is tekint- 

 hettük másnak, mint olyan gyengébb és lassan elhaló hullámzásnak, mely 

 a mürczvölgyi földrengés nagy rázkódási területének K-i széléig elhatott. 



Egészen másképen áll a dolog a mostani esetben, a mennyiben ez 

 alkalommal egy helyben keletkezett földrengéssel van dolgunk. 



A mellékelt térképen ugyanis iparkodtam a beérkezett és az előbbiek- 

 ben közölt adatokat rajzban is áttekinthetővé tenni. Az erreaczélra alkalma- 

 zott jegyek az áprilisi négy rengést ábrázolják, még pedig az előrengést ápri- 

 lis 9-én, a két főrengést april 12-én reggel és este, valamint végre az utó- 

 rengést április 13-ikán, 15-én vagy 25-én. 



Hogy a két főrengés közül melyik volt az erősebb, azt az eléggé külön 

 nem tartott adatok alapján nem ítélhetjük meg, egészben véve azt a benyo- 

 mást vesszük, mintha a reggeli és esteli rengés közel egyforma lett volna. 



Maguknak ezen rengések bekövetkezésének idejét pontosan nem álla- 

 píthatjuk meg. Az adatok egymástól olykor félórával is eltérnek. Ezen baj 

 leginkább a vidéki órák roszjárásából ered, de sok esetben az észlelök is 

 csak akkor jegyezték fel az időt emlékezetből, mikor másod- vagy harmad- 

 napra tőlünk a kérdőívet megkapták. Általában a legmegbízhatóbbaknak 

 látszó adatok alapján elfogadhatjuk a következő időpontokat : 

 Az áprüis 9-iki földrengésre a 12'' 30'. 



Az április 12-iki reggeli rengésre vonatkozólag az adatoknak túlnyomó 

 része a beköszöntés idejét 6'' 15'-re teszi. 



Az esteli rengés pedig legvalószínűbben 8'' 30'-ra tehető. 

 Gyengébb utórengések voltak április 12-ike és 13-ika között éjféltáj- 

 ban, azután ápriUs 13-ikán hajnalban, áprihs 15-én este, április 21-en 

 hajnalban és áprihs 25-én este ; de megjegyzendő, hogy ezek közül csakis a 

 két elsőt érezték általánosabban. 



Ezen kis cyclusban az első meg az utolsó rengés igen gj'enge volt, a 

 két főrengés pedig több helyen oly erősségben jelentkezett, hogy nemcsak 

 némely ház falai repedtek meg, hanem még kémények is omlottak le. 

 Ezen helyekhez számíthatjuk Czinfalvát, Klempát, Darázsfalvát, Ottovát es 

 Szt. Margitot, a hol a rengés intenzitását általában a 7. foknak megfelelő- 

 nek tartanám. Valamivel kisebb hatásúnak mutatkozik Pordányban, Kuszton, 

 Kis-Martonban és Sopronl)an; ez utóbbi városiján egy-ket kémény is hullott 



