FÖLDKENGÉSI JELENTÉS. 313 



le ugj^an, de ezt a körülményt, a földrengés hatásának megítélésénél, tekintve 

 a város terjedelmét, nem szabad túlbecsülnünk. Még gyengébb természetű 

 vo't a jelenség : Medgyesen, Rákopon, Nagy-Martonban, Szárazvámon, Lajta- 

 ujfalun, Feketevároson, Nagy-Czenken és Német-Keresztúron. Ezeken a 

 helyeken épületekben kár nem esett, de a mozgást a vele járó földalatti 

 morajjal általában még jól vették észre. Már csak alig eszlelték a rengéseket 

 Lorétomban, Nezsideren és Boldogasszonyban; egyáltalában nem pedig 

 Szt.-Mártonban és Széleskúton. 



Fontosnak mutatkozik a földrengés területének tanulmányozása. 

 A grafikusan a térképre vetett adatok az erösebb rázkódás belső területét és 

 a gyengébb hullámzás külső zónáját engedik megkülönböztetni. A legerő- 

 sebb rázkódás területét oly módon állapítottam meg, hogy mindazon helyek 

 köré húztam egy vonalat, a hol a rengés intenzitása legalább a negyedik 

 fokot elérte. A mi ezen kívül esik, az a földrengés területének külső zónájá- 

 hoz tartozik. Ha hozzávetőleges számítások alapján eme területek nagyságát 

 számokban akarjuk kifejezni, akkor a belsőre nézve nagyjából a 450 km^, 

 vagyis körülbelül 9 D mrtföld, a külsőre nézve az 1950 km'^ vagy körül- 

 belül 39 D mrtföldben állapodhatnánk meg. 



Ezen terület legungyobb részével Sopron megyére, K-i szélével Mosón 

 megyére, Ny-i szélével pedig Alsó-Ausztriára esik. 



A földrengésnek kiindulási pontját keresendő, a térképen az erősebb 

 rázkódás területén belül csakhamar egy olyan kisebb térséget veszünk észre, 

 a melyen a földrengés intenzitását legnagyobbra, a jelen esetben 7-re lehe- 

 tett becsülni. Azon területet értem, a mely Ottova, Klempa, Czinfalva, 

 Darázsfalva és Szt.-Margit községek közé esik. Nem tartottam szükségesnek 

 ezen községek határait még egj^ külön körvonallal jelezni, mivel czentrális 

 fekvése a belső rázkódás területén így is eléggé szembeötlő. Hogy a föld 

 mozdulása csakugyan ezen szűkebb területről indult ki, arról nemcsak a 

 rázkódások leghevesebb volta és az itten okozott károk, hanem azonfelül 

 még a rengés irányának sugarasan való szétterjedése is tanúskodik. így azt 

 látjuk, hogy Klempán DNy-i, Medgyesen DK-i, Rákoson K-i, Sopronban 

 DK-i, Czenken D-i, Nyéken DNy-i volt a lökések, illetőleg hullámzásoknak 

 iránya. Sok esetben kivált a terület ENy-i részében valószínűleg tévesen 

 jegyezték fel a rengés irányát azon körülménynek figyelmen kívül hagyása 

 következtében, hogy mi magunk, úgy mint az élettelen tárg3'ak is, nem 

 mintegy a földrengés lökésétől taszítva előre, hanem a tehetetlenségi erő 

 nyilvánulása következtében ellenkező irányban, tehát arra bukunk, a honnét 

 a lökést kaptuk. Ezen körülményt szemelőtt tartva, megengedhetőnek vél- 

 tem a bejelentett irányok némelyikét megfordítva, vastagabb nyíllal is fel- 

 tüntetni, a mikor is, látjuk, hogy ezen irányok szintén olyan sugaraknak 

 felelnek meg, melyek a földrengés említett közéíjponti területéből kiindulnak. 



Ha most végül ezen középponti terület, illetőleg a legerősebb rázkódás 



(205) 



