356 LOCZKA JÓZSEF : 



pítva ; egyeseknél a szegélyzö lapok éleit szintén azokkal tautozonál lapocs- 

 kák tompítják, mintha a pyramishoz tartozó domalapok tompítanák annak 

 sarkeleit. A többi anyagból készített sók (feiTOSiüfát, vassulfür, siderit) kris- 

 tálykái hasonlóak, csakhogy kisebbek es nem ritkán ket p;lrhuzamos oldal 

 irányában elnyúltak, de szintén négy-, hat- vagy nyolczoldalu táblácskák. 

 A kristálykák kettős törése nagyon gyönge ; az elsötétedés a négyszögek 

 diagonálisa irányában történik, a vassulfürböl készülteknél a négyszögek 

 oldalaival, a megnyultaknál pedig a hossziránynyal párhuzamosan. A leg- 

 nagyobb és valamivel vastagabb táblácskákon keresztül convergens sárga 

 fénynél a forgatáskor nagyon homályosan egy fekete kereszt ágai látszanak 

 szétválni. » 



«A mint ezekből látjuk a különböző anyagból előállított sók apró kris- 

 tálykái ugyan hasonlók es egymással össze is egyeztethetők, a nélkül azon- 

 ban, hogy optikai es geometriai symmetriíljukat illetőleg a fennebbi ész- 

 leletek alapján kétségtelen biztosat mondhatnánk. » 



A sók mennyileges elemzésénél következőleg jártam el. A platin tégelyben 

 lemért sót 200° C-ot meghaladó hőmérseknél szárítottam s mértem, a különb- 

 ség adta a nedvességet. A szárított sót óvatosan vörös izzásnál kihevítettem 

 s mértem, a második kihevítés után súlya már állandó volt, a súlykülönbség 

 a kéntrioxydnak felel meg, a maradék pedig a vasoxydnak. 



A következőkben I. a vassodronyból, II. a ferrosulfátból, III. a vassul- 

 fürböl és IV. a pyritböl készült sót fogja jelezni. 



Minthogy tiszta markasit és siderit nem álltak rendelkezésemre, azért 

 az ezekből nyert sót nem elemeztem. 



Egy kis magnetit kristííly néhány órán át concentrált kénsawal for- 

 ralva alig lett megtámadva ; porrá törve ismét körülbelül egy óra hosszant con- 

 centrált kénsavval forraltatott, a legnagyobb része oldatlan maradt és egy fehér 

 csapadék keletkezett, mely erős nagyítás mellett apró, színtelen szemecs- 

 kékböl áll, a melyeken kristályok körvonalait fel nem ismerhetni. 



I. 0,9803 g anyag felóráig 200— 242C °-nál szárítva súlyából 0,0010 g-ot 

 veszített, a nedvesség tehát 0,10o/o ; marad 0,9793 g szárított anyag, mely 

 0,5883 g kéntrioxydot és 0,391 g vasoxydot adott. 



II. 0,4984 g anyag fel óráig 200—265° C-nál szárítva 0,001 2 g-ot veszí- 

 tett, a nedvesség tehát 0,24^Vo ; marad 0,4972 g szárított anyag, mely 0,2990 g 

 kéntrioxydot és 0,1982 g vasoxydot adott. Ezen só nyomokban ziukoxydot 

 tartalmazott. 



III. 0,."i7öG g anyag 200—245° C-nál szárítva 0,0003 g-ot veszített, a 

 nedvesség tehát 0,05"/o ; marad 0,5753 g szárított anyag, mely 0,3453 g 

 kéntrioxydot és 0,2300 g vasoxydot adott. 



IV. 0,5688 g anyag körülbelül háromnegyed óráig 200 — 266° C-nál 

 szárítva súlyából 0,0017 g-ot veszített, a nedvesség tehát 0,29 o/o ; marad 

 0,5671 g szárított anyag, mely 0,3406 g kéntrioxydot 08 0,2265 g vasoxy- 



