358 KOCH ANTAL 



A ]\IAGYAK KOKONA ORSZÁGAINAK. VALAMINT AZ OOCUPÁLT 

 TARTOMÁNYOK F()LI)RENGÉSEIRÖL. 



A magyar és a horvát földrengési bizottságok jelentései alapján. 



II. 



AZ 1888. ÉVI ERDÉLYI FÖLDRENGÉSEKRŐL. 



Dr. KocH Antal- tói. 

 1888.ban.* 



1. Földvm' brassómegyei községben augusztus lió lU-én reggel ^25-kor 

 kisebbszerű földrengést éreztek. Három lökés követte egymást nyugatról keletnek. 

 Kár nem esett semmiben. Brassóban és Botfaluban e napokban szintén volt föld- 

 rengés (Budapesti Hirlap). 



n. A dévai földrengés 1888 november W-án. 



Erről értesítéseket olvastam a « Kolozsvár)), az « Erdélyi Híradó » és az 

 ^Ellenzék)) november 28-íki, a wHunyadés vidéke* 48-ik, végrea (iBudapesti 

 Hírlap*) és a «Pestí Napló» nov. !29-ikí számában; a szétküldött kérdőívekre 

 pedig választ, illetőleg positív tudósítást küldött : Téglás Gábor áll. főreálisk. 

 igazgató Déváról,YxsB,Kk Ferencz körjegyző Cserna-Keresztúrról,ljWNTízKY:'^. 

 conreetor Szászvárosról. Még érezték a földrengést Nagy-Barcsán (Buda 

 Ádám) is. Negatív tudósítások érkeztek: i?íY/feo7 (Buda Ádám), Pelrozsémjhöl 

 (Tallatsek Ferencz és Nagy Miklós), Vulkán szorosról (Huth Albert), 

 Vajda-Hunyadról (Dr. Büchler Mór), Nagyágról (Z. Knöpfler Gyula és RÁcz 

 István), Huiiyad-Boiczáról (Váné Ferencz és Müller János), Kristyórról 

 (László József), Pojanáról (Eobotin Péter) és Szászvárosról (Torma Zsófia 

 és Sándor János). 



Lássuk most az értesítések és tudósítások tartalmát is. 



1. A « Huny ad és vidéke* szerint november 20-ikán esti 6''-kor Déván 

 némely liázban tompa, zuhanásszei-tí hang hallatszott. Erezték ugyanekkor Piskin 

 is. Az egy mértföldnyire fekvÖ Cserna-Keresztmról Furka Ferencz, piskii kör- 

 jegyző így írja le : "íróasztalom mellett ülve akkora 2 lökést éreztem, hogy a szék 

 alattam megmozdult, a ház padlása remegett és annyira megijesztett, hogy nagyobb 

 katasztrophától féltünk.* 



"♦ 1887-ben Erdélyből földrengés nincsen följegyezve. 



(-2áO) 



