FÖLnRENGÉSI JELKNTKS. 361 



inkább három hullámzó rengés volt erezhető, az emeleteken gyönge lökések- 

 kel is. Ezen tüneményből is következtethető, hogy Cserna-Keresztúr közelebb 

 fekszik a rengés földalatti kiindulási pontjához, mint Déva. 



3. A lökések és a IniUámzó rengések is igen gyorsan követtek egy- 

 mást, úgy hogy ''2"-né\ t()l)b időt alig vettek igénybe. A lökések Cserna- 

 Keresztúron oldalról hatottak. 



4. A földrengést a házakon belől egy időben zörgés, recsegés, sőt 

 puffanás is kisérte ; de arról nem szólnak a tudósítások, hogy a szabadban 

 is hallatszott-e valami moraj. Ebből azt következtetem, hogy az emiitett zaj 

 csak a földindulás következtében az épületekben keletkezett rengés-ropogás, 

 nem pedig földalatti moraj volt, mely a rengést rendesen meg szokta 

 előzni. 



5. A földrengés kiterjedése nagyon csekély lehetett s valószínűleg főleg 

 a Maros folyó völgyében Déva es Piski közt, valamint a Sztrigy és a Cserna 

 mellékfolyók völgyeiben fel egy darabig volt érezhető. A beérkezett tudó- 

 sítások alapján Ny— K irányban való terjedését í2 raértföldnek, E— D irányú 

 terjedését pedig legfeljebb 1,5 mértföldnek vehetjük, és így a megingatott 

 terület nagysága legfeljebb 3 Dmértföldre tehető, 



6. A földhullámok Déván határozottan K-ről Ny-nak tartottak, Cserna- 

 Keresztúron a tudósítónak úgy tetszett, mintha a lökések DNy-ról jöttek 

 volna, mivel onnan hallatszott leginkább a zaj ; de nekem valószínűbbnek 

 látszik, hogy éppen az ellenkező oldalról, t. i. ÉK-ről hatottak a lökések, 

 melyet aztán a ház ellentett oldalán a zaj követett. 



7. Ezen földrengés ereje (inieiisüas) azon fokozat szerint, melyet az 

 olasz és a svájczi földrengési bizottságok 1881-ben együttesen dolgoztak ki, 

 a 4-ik foknak felelhet meg. 



8. Ha a földmozgás megállapított irányait visszafelé megnyújtjuk, azt 

 találjuk, hogy azok körülbelül az Aranyi hegyben metszik egymást, s így 

 talán ezen, a Maros síkjára feltűnően előretolt, kopár, szakadásos vulkáni 

 hegykúp képezhette ezen földrengésnek felületi kiindulási pontját. Ezen 

 hegykúp déli fele tényleg négy nagy szakadásnak és vetődésnek viseli kétség- 

 telen nyomait, a mint azt már régebben kimutattam volt,* s így igen közel 

 fekszik az a gondolat, hogy ezen kisterjedelmű földrengésnek az Aranyi 

 hegykúp déli felének tovább szakadása, illetőleg zökkenő vetődése lehetett 

 az oka? Kár, hogy a hegykupot környező községekből semmi tudósításaink 

 nincsenek ; ha ilyeneket egy esetleg ismétlődő dévai földrengés alkalmával 

 összegyűjtene valaki, azokból mindenesetre biztosabban lehetne következ- 

 tetni a mostan csak gyanított földrengési okra. 



* Az Aranyi hegy kőzete és ásványai. Matli. és Term. tud. Közlemények, 

 kiadja a ni. tud. Akadémia. 1878. XV. k. II. sz. 25. 1. 



