368 KISPATK- MIHÁLV: 



Novembei* 29-én Drmsen délig két erősebb és három gyengébb földináiilást 

 éfízleltek. 



Di'iiisen á. n. &^ tájban bekövetkezett, a 6"-ig tartó legerősebb rengés 

 DNy— ÉK-i irányban (Vezic N.). 



Deczember 2-án Drnisen d. u. &^ áU'-kor igen gyenge földindulás (Vezic N.). 



Deczember 3-án d. u. 3i»-kor Drmsen igen gyenge rengés (Vezic N,). 



Deczembei* 5-én Drnisen reggel SV2''-kor meglehetős gyenge földindulás 

 (Vezu- N.). 



Deczember 7-én Drnisen éjjel lls'i-kor egészen gyönge rengés (Vezic). 



November hó 29-ikétöl deczember 7-ikéig Szivericen állítólag 50 lökést 

 észleltek (Agr. Zeitung). 



Deczember 16-án Plevljén éaPnepoljén (Bosznia) gyenge földindulás. 



Deczember 17-én Plevlje és Priepoljén éjjel 0'^ .jO'-kor két erős 4"-ig tartó' 

 lökés D— É-i irányban (Ujságtudósítások). 



Zágrábban reggel 4'' 53'kor 1 "-ig tartó tompa moraj, a melyet rövid, gyenge 

 lökés követett ; iránya ÉK — DNy. 



Deczember 25-én Diakovárt d. u. OV^'^-kor elég erős lökés K-rŐl Ny-ra 

 (Cepelic, püspöki titkár). 



Az 1887-ik évben a július hó 1-en bekövetkezett földrengésnek volt 

 a legnagyobb rengési területe. Ezt észlelték Zárától Trogirig, továbbá 

 Drnisen és Prolozsáczon át egészen Jajcéig és Zeniczáig. A Trogir, Drnis 

 és Varcar- Vakufra jelölt irányokból következtetve e földrengés kiindulási 

 pontját a boszniai hegységben kereshetjük. DrniH- Prolozsácz- és ImoUzkihól 

 ezen évben a földrengések egész sorát jegyeztük fel, kár azonban, hogy az 

 irányra vonatkozó adatok nem mindig a legpontosabbak. A legerősebb, ha 

 nem is a legnagyobb kiterjedéssel biró földrengés az augusztus 13-iki volt. 

 E földindulás Szt. -Péteren, Krasiczon, Szlaveticson és Metlikán léipeit föl 

 legerősebben, a hol különféle épületeken látható károkat is okozott. Ezen 

 legerősebb rengési területről a mozgás a Száva mentén Ny-i és E-i irányban 

 haladt tova Zagoria felé, egyszersmind az egész zágrábi hegységet is érintvén 

 és kétségtelennek tartjuk, hogy ezen rengés kiindulási pontja a Szanio- 

 1)orHzka Pliesivicza és Zíiumberaracska gora (Sichelburgi hegység) köze- 

 lében fekszik. Ezen pontra utal minket a Kalbioviczárról beküldött, az 

 irányra (Ny — K) vonatkozólag biztosnak vehető adat, a melylyel egyszersmind 

 a Metlikáról jelzett irány is (ÉK — DNy) megegyezik. Zágrábra nézve három 

 különböző irányt, u. m. ÉNy — DK, D — É és ÉK — DNy jegyeztek fel. Az 

 utolsó irány legkevésbbé valószínű, mivel akkor a rengés Krasiczon nem 

 léphetett fel erösebben, mint Zágrábban. Ha föltesszük, a mint valószínű is, 

 hogy ezen irányt fordítva értelmeztek, akkor ezen körülmény is az említett 

 kiindulási pont mellett szólana. Ugyanazon irányt (EK — DNy), Bisztriczára 

 nézve is közölték és itt sem szenved kétséget, hogy azt ellenkező értelemben 



