FÖLDRENGÉSI JELENTÉS. 375 



Prolozsáczo)i Imotszki mellett éjjel ;2'' tájban középerÖsségű rengés Ny — K-i 

 irányban (Bülic J.). 



Prolozsáczoit október 13- és 14-ike közti éjjel több detonácziót hallottak (B. J.). 



November 8-án Dnhrovnikon d. n. 3'' 59' 30"-kor gyenge rengés egyes lökés- 

 sel (Pavlica a.). 



November 9-én Zemczán éjjel 2V2'' tájban erösebb, morajtól kísért rengés 

 EK — DNy-i irányban (Obzor). 



Stolúczon és környékén éjjel 3'' 30'-kor több másodperczig tartó rengés föld- 

 alatti morajjal (Presse). 



November 13-án Dnhvovniknn d. 11. 5'' i26'-kor kissé erösebb hullámzó moz- 

 gás, mely 2" mnlva ismétlődött; az egész tünemény 4— 5"-ig tartott; iránya 

 ÉNy— DK volt (Pavlica A.). 



November 21-én Fort Opus melletti Kominban Na renta mellett reggel T'^ táj- 

 ban erős földrengés DNy — ÉK-i irányban. A folyton eró'sbödö moraj a rengés előtt 

 3"-ig tartott, a rázkódás pedig 2"-ig ; a morajt még 5"-ig a rengés után is hal- 

 lották (BULIC J.). 



November 22 én Kominban d. u. SVz^ tájban rengés (B. J.). 



Deczember 18-án Vrhgoráczon' reggel 5 és 6 óra közt rengés három hullám- 

 zással, É — D-i irányban (Ujevió L). 



Rogaticzán este 9'i-kor 4-"-ig tartó hullámzó földrengés két erős lökéssel (Bosn. 

 Post) ; iránya Ny — K. (Nar. nov.). 



Ezen rengést még a következő helyeken érezték : 



Csajniczán este 8'> 55'-kor 3"-ig tartó erős földrengés Ny — K-i irányban 

 (Bosn. Post). 



Visegrád melletti Vardistén este 8^ o6'-kor 3"-ig tai-tó heves rengés D — Ny-i 

 irányban (Bos. Post). 



Plevljén este S^ 55 '-kor gyenge földrengés (Nar. nov.). 



Metalka katonai állomáson este 8V2I1 tájban több lökés ; a mozgások \(f/í^-ig 

 ismétlődtek. Pont 8V4'>-kor a rengés oly erős volt, hogy attól féltek, hogy a kaszár- 

 nya bedől (Bosn. Post). 



Az 1888-ik évben a zágrábi riiptnrvonal igen csendes volt. Ezen hasa- 

 dékból csak a hisztriczai februárius 15-iki földrengés vette eredetét, míg a 

 Zágrábban május 20-án érzett földrengés kiindulási pontja Boszniában 

 keresendő. 



Márczius 6-án Herczegovina délnyugati része és déli Dalmáczia elég 

 erősen rázkódtattak m^^g. A legnagyobb rengési terület úgy látszik Vrhgo- 

 rácznál volt. Meddig terjedt ezen rengés észak és nyugat felé, nem tudjuk. 

 Délkelet felé a rázkódtatás területe egészen Bílckig és Duhrovnikig hosszú- 

 kás kerülék alakjában húzódott tova, a melynek hosszabb tengelye Dubrov- 

 nik (Raguza) ismert hasadékával párhuzamosan fut. Könnyen lehetséges, 

 hogy a földrengésnek ugyanezen hasadékban van a kiindulási pontja. 



A márczius 30-'iki földrengésnek, a mely Dolnji Miholácztól Nasiczén 

 át a sziavon síkságba kihatott, Kondijánál volt kiindulási pontja, a hol 

 fiatalabb eruptív kőzetek harmadkori rétegeket áttörtek. A közlött jelen- 



(237) 



