3S<I LOCZY LAJOS: Ll-ÍVÉL A SZERKESZTÖsÉGtlKZ. 



véget egymással összeköti és a csengőt megszólaltatja, a mely mindaddig 

 fog lármázni, míg a higanyt a mélyedésből el nem távolítjuk. 



Ha végre egyúttal azt is (-1 akarjuk érni, hogy a higany kiömlésének 

 pillanatában az óra megálljon, akkor valamely közönséges ingaóra ingájához 

 egy darab puhavasdarabot erősítünk és az ingás határához közel egy kis 

 elektromágnest ( MJ illesztünk. Ha most az összeköttetés a kifolyt higany 

 által megtörtént, akkor az elektromágnes az ingára erősített vasdarabot 

 magához húzza és így az órát megállítja. 



Látjuk tehát, hogy egy ilyen berendezésű készülék nemcsak a föld- 

 rengés irányát es relatív erősségét, hanem csengetésével még a tünemény 

 bekövetkezését és pontos idejét is jelzi. Nem kell egyebet tennünk, mint 

 időnként óránkat a vasúti vagy távírda órával összehasonlítanunk; s néha 

 utána néznünk, vájjon az elem még jó karban van-e, főképen pedig, vájjon 

 a víz belőle még el nem párolgott-e. 



Ezen készülék érzékenységét némileg azáltal lehet változtatni, hogy ha az 

 óraüvegre több vagy kevesebb higanyt feltöltünk; különben meg kell jegyez- 

 nünk, hogy ezen készülék nem tartozik éppen az igen érzékenyek köze, a 

 miért is előnyösen még nagyobb városokban is felállíthatjuk, oly helyeken 

 tehát, a hol a sűrű kocsiközlekedés miatt az érzékenyebbeket alkalmazni 

 nem akarnók. 



A FÖLDTANI KÖZLÖNY TEKINTETES SZERKESZTŐSÉGÉNEK : 



Megjegyzések dr. ^zádeczky Gynla: « Adatok az erdélyi Érczhegység eruptív 

 kőzeteinek ismeretéhez* czimü értekezéséhez. 



A Földtani Közlöny utolsó füzetében dr. Szádeczkt Gyula egyet. m. tanár 

 úr a lesnyeki Leánybegy (Gyalu Fetyi) bazaltját Jeírva úgy nyilatkozik, hogy csak 

 kevéssé pontos adatok találhatók az irodalomban annak a vidéknek bazaltos kőze- 

 teinek korára vonatkozólag. 



Ilyen adatot a szerző kettőt közöl (STUR-tól és HAUER-től), mindkettő a bécsi 

 geológusok 18G3. évi közléseiből való. 



Minthogy a későbbi kutatónak könnyebbségére van, ha az idevágó irodalom- 

 mal dr. SzÁDECZKY értekezésével egyidejűleg tudomást szerez ; bátorkodom, mint- 

 egy az ő érdekes és tartalmas czikkének szükséges kiegészítéséül a tisztelt szer- 

 kesztőséget a Lesnyek vidéki bazaltos kőzetekről megjelent ujabb és pedig magyar 

 kutatóktól származó irodalom közlésére felkérni. 



A Lesnyek vidéki bazaltokról dr. Kí'rthy Sándor irt. (Földi. Közlöny VIII. 

 évf. 1878. 297—298. lap.) Egy Kostejről (Krassó-Szörény m.) szánuazó bazaltos 

 kőzet kimerítő tanulmányozását dr. Sohaparzik Ferenoz (Ugyanott, XXE. évf. 1882. 

 28^ — 30. lap) közölte : ugyanezen évfolyam 21 — 23. lapján Hunyadvárm egye maros- 

 menti tracliyt és bazaltszerü kőzeteinek geológiai koráról is van szó. (Ez már nem 

 Í9 az Érczhegység ). Dr.SziDECzKY Gyula úr tehát az állítólagos szarmata kor előtti 



(242) 



