KÖNYVISMERTETÉS. 38 í 



bazaltkonglomerátokról a tőle idézett forrásoknál jóval ujabbakat és kimeritőbbe- 

 ket, sőt talán pontosabbakat is talált volna a magyar szakirodalomban. 



A toroczkói ernptiv kőzetről is van olyan adat, melyet a szerző nem vett 

 figyelembe, vagy nem tudott felöle. 



Dr. KocH Antal a Földt. Közlöny VIII. évfolyamában 1878. 200- -202. lap- 

 ján két diabasaphanit és egy olivindiabas petrographiai leirását adja ; dr. Primics 

 Gtörgy doktori értekezése a melaphyrokról és augitporphyrokról (Kolozsvár 1880.) 

 is tartalmaz idevágó adatokat. 



Ezek is ujabbak, mint dr. Tschermak 18GÍ>-ben megjelent könyve. Abban a 

 meggyőződésben, hogy ezen irodalmi jegyzetekkel dr. Szádeozkt Gyula- nak érte- 

 kezését hasznosan egészítem ki, vagyok a tekintetes szerkesztőségnek 



Budapesten, 1892 november hó 15-én. készséges szolgája 



LöczT Lajos. 



KÖNYVISMERTETÉS. 



A wPallas Nagy Lexikonau. .4:; összen ismeretek enciklopédiája. 

 16 kötetben. 1—2. füzet. Budapest, 1892. 



Örömmel teszünk társulatunk folyóiratában is említést e nagymérvű iro- 

 dalmi vállalatról, melylyel a Pallas irodalmi és nyomdai részvénytársaság igazán 

 hazafiúi tettet végez. Nem is lehet feladatunk, hogy itt egy lexikon szükséges voltát 

 fejtegessük ; a szaktudós ép úgy, mint a mivelt laikus, nem egyszer jut abba a hely- 

 zetbe, hogy az egyik vagy másik dologban a lexikonban keressen fölvilá'^o- 

 sítást. Emeli a magyar lexikon értékét az, hogy hazai viszonj'ainkra kiváló figye- 

 lemmel van és e mellett a nemzetközi érdekű adatokat sem hanyagolja el. A mi a 

 társulatunk és ennek közlönye által képviselt szaktudományt illeti, egyforma meg- 

 elégedéssel olvassuk a lexikonban Abich Vilmos hires német geológus életrajzát vala- 

 mint az erdélyi Ackner Mihály JlNos-ét, kinek szerény, de buzgó működése eddig 

 csak kevés szakember előtt volt ismeretes, azonban most hazájának olvasó közönsége 

 szine elé is kerül. A lexikon részletességéről tanúskodik még az is, hogy az « Adneth- 

 rétegek)) mellett az «Adlersbachi sziklák') -ról is történik említés. Az Aachenit, 

 Achát, Achroit stb. ásványokon kívül az «abláció» és az ftábráziói' czímű fejeze- 

 tekben az olvasó két nevezetes, előtte talán kevésbé ismeretes geológiai jelen- 

 séggel ismerkedik meg. Mi nem fogjuk elmulasztani, az időről időre megjelenő 

 füzetek minket illető tartalmáról megemlékezni ; de egy megjegyzést el nem hall- 

 gatunk. A lexikon már tartalmánál fogva hivatva van az irodalmi nyelvezetre is 

 befolyást gyakorolni és ebből kifolyólag elvártuk volna, hogy a szerkesztőség az 

 idegen szók írásában meghatározott elvek szerint fog eljárni ; e helyett azonban 

 azt tapasztaljuk, hogy a szerkesztőség az egyes munkatársaknak tetszésére bízta 

 e tekintetben az eldöntést. Ha a lexikon nem változtat az «addictio, adhaesio, 

 aduLitio, aestivatio stb.» szókon, miért akarja aztán velünk az (ladoptáczió, adju- 

 dikáczió, adopció, adoració Btb.» szókat elfogadtatni ? A következetlenség az ilyen 

 dolgokban csakhamar itíegboszulja magát ; így olvassuk a 81. lapon (23. sor fölül- 

 ről) «Ceylon»-t és a 83. lapon (33. sor alulról) ismét «Cejlon». Melyiket njánlja 

 most tulajdonkép a lexikon szerkesztősége a magyar olvasónak vagy írónak"? ^ 



(243) 



