382 TÁRSULATI ÜGYEK. 



TÁRSULATI ÜGYEK. 



V. SZAKÜLÉS 1892 NOVEMBER HÓ 9-ÉN. 

 Elnök : Dr. Szabó József. 



Az első titkár jelenti, hogy a társulatnak egyik legrégibb tagja cserkuti dr. 

 Nendtvicu Károlt kir. tanácsos, nyng. mtíegyet. tanár 1892 július 6-án meghalt; 

 elhunytak továbbá Maderspach Antal vegyész Brádon és Rakus Pál föbányatiszt 

 Gölniczbányán, mi szomorú tudomással szolgált. 



Eendes tagoknak ajánlják az e. titkár Berdenich Gvözö-t, mérnök Budapesten; 

 Halaváts Gyula v. tag Örvény IvÁN-t, gymn. tanár Zentán. 



Előadások : 



1 . Dr. Posewitz Tivadar egy a Bakonyban nem régen felfedezett cscppkö- 

 barlavgról értekezett, a melyre Szt.-Gál (Veszprém m.) község közelében mészkő- 

 fejtés alkalmával akadtak. A barlang a Tüzköveshegy alsó liászkorú mészkövében 

 van, talapzata befelé egy kissé lejtősödik és magassága is nagyobbodik ; végén a 

 barlang köralakban kiszélesedett. A cseppkőképződmények a tetőről színfalak 

 módjára ereszkednek alá, különben nem jelentékenyek. Az ásatások alkalmával 

 csontmaradvsinyokat nem sikerült találni. 



2. ZiMÁNYi Károly «a közetalkotó ásoányok fő sugártörési együtthatói* czím 

 alatt megfigyelései menetét és azok eredményeit röviden ismerteti. A meghatáro- 

 zásokat egy kissé módosított KoHLRAUSCH-féle totalreílectometen-el végezte Na láng- 

 nál olyképen, hogy a fényt domború lencsékkel vetette a kristály lemezekre. Erős- 

 fénytöréstí folyadékoknak az a nionohromnaphtalint és a methylenjodidot hasz- 

 nálta, a mely utóbbi könnyű illékonysága és elváltozása daczára óvatos és tiszta 

 kezelés mellett szintén nagyon megfelelő. A methylenjodidban még a kék spinell 

 és a cyanit középtörési együtthatóját (n = 1,7200) is meglehetett határozni. Az 

 egy optikai tengelyű kristályoknál Iintárslkok' voltak a basis, a prisma- vagy 

 pyi-amislapok ; a két optikai tengelyűeknél az egyik optikai főmetszettel- vagy 

 optikai rugalmassági tengelylyel párhuzamos lapok. Az előadó ilyképen 55 lelet- 

 helyről 31 különböző ásványfai nak sugártörését határozván meg, azt tapasztalta, 

 hogy a sötétszínűek fény- és kettős törése általában erősebb, mint a színtelenek vagy 

 világos színűeké ; a határvonalak élességét vagy elmosódottságát nem sikerült mindig 

 a lemezek nagysága vagy az anyag absorbeálásával összefüggésbe hozni. 



3. L. LóczY Lajos az «48,9Í október havi japáni földreng ésekröU tartott elő- 

 adást. A csendes oczeán ázsiai partmellékén van a vulkánok legnagyobb sokasága. 

 Az Aleuti szigetek, Kamcsatka, a Kurilok, Japán és a Lin-kiu szigetek a kontinenshez 

 tartozó szigetségek, a tőlük elkerített segélyző tengerek székelyek ; de előttük a nagy 

 oczeánnak legnagyobb, SOOO m meghaladó mélységei vannak. E szigetsorok ivek- 

 kel guirlíindokként kísérik az ázsiai partot és iveit elnyulásaik megannyi hasa- 

 dékot jeleznek a föld kérgén. 



E hasadékokat a vulkánsorok és a földrengések mindennapos tüneményei 

 bizonyítják. 



