384 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Kobeig és Tokióig az épületekben hiisadékok támadtak. A földrengést Naga- 

 szakiban és a Szendai öbölben is megérezték méíí. 



Az isoseisták E-D irányban elnyulónak jelzik a földrengést. Ha a tengert is 

 belefoglaljuk az isoseisták vonalába, az 1891 október 28-iki nagy japáni földrengés- 

 nek megrázott területét legalább 1.000.000 km"-^ területűnek kell venni. 



A földrengés középponti typnsú és harántos jellemű volt azon helyen, hol 

 a déli japáni földráncz az észak japáni ivhez simul (Scharung). A jelenségeknek 

 tüzetes leírását a japáni földrengési társaságtól kell várnunk, a melynek Trans- 

 actióiból annak idején kimerítő ismertetést fog Közlönyünk átvenni. 



VI. SZAKÜLÉS 1892 DECZEMBER 7-ÉN. 

 Elnök : Dr. Szabó József. 



Az első titkár jelenti, liogy az utolsó szakülés óta a társulatnak rendes tagja, 

 Görgey Lajos, m. kir. vasgyári hiv. főnök Zólyom-Brezón meghalt, a mi szomorú 

 tudomásul szolgál. 



1. HvLAVÁTs Gyula : (ki szocsán-tifiiovai ( Kra><só ni.) neogéii öböl földtani 

 viszonya'iról.» értekezik. Az öböl Eesicza E-i környékén van s EK-DNy iránvban 

 lenyúlik egészen a Berzava-folyóig, hol hirtelen K-re hajlik s Tirnovánál végződik. 

 Szélessége Nagy-Zorlencz és Valeadény közt kb. !)-, Iiossza Prebul és a Berzava 

 közt kb. 15 km. Partjait kristályos palák és karbonkorú homokkövek s konglo- 

 merátok alkotják, melyek i— 500 m magas, meredek oldalú hegyeket, mig az 

 öböl kitöltése 350 m-nél nem magasabb legömbölyített dombokat formálnak. A nyilt 

 tenger partján Delinyest és Naj^y-Zorlencznél mediterrán -korú rétegek is kibuk- 

 nak, ellenben az öblöt a pontusi kor üledéke tölti ki, melyben itt is két, petro- 

 grafiailag is elkülönülő alosztály különböztethető meg. Az alsót agyagos képződ- 

 mények alkotják, melyek a partmentében, a mélyebben bevágódó árkok fenekén 

 vannak feltárva ; míg a felső itt is homok, mely a partok közelében kavicsos lesz. 

 A pontusi üledék átalában szerves maradványokban szegény, csak Szócsánnál tar- 

 talmaz az egyik, az alsó agyag közé telepedett homokréteg számos kövületet, jele- 

 sen: Congerld sp. ; Xcrifhia obhisangvla Füchs ; Plr/urocero KocIiíFuchs ; Mda- 

 nopsls St'siri Brus. ; M. defnnsa Fuchs ; M. Bouéi Fék ; M. pygmaca Partsch ; 

 M. Vindohonenfiit Fvcns ; M. MortimanaFÉn. a egy p'^ntusi ritkaságot a Tiviiyed 

 VásárJielyü HANTK.-t. Ez utóbbi hasonló társaságban eddig csak Tinnyén, Ettyeken 

 (Pest m.) és Laázon (Arad m.) fordult elő, mely jó távol egymástól eső lelőhelye- 

 ket Szócsán egygyel szaporítja. 



Halaváts bemutat továbbá egy, a resiczai hengerműben képződött nczél- 

 fim'sziwr f<l(d(igriiiti)l. Resiczán a kihengerelt aczélsínek és tartók végeit még 

 azon melegen körfürész vágja le, mely az aczélfürészport a fürészpad alá repíti, 

 hol a fűrészelés közben és az aczélban levő karbon elégése következtében nagyon 

 felmelegedett fürészpor összeolvad s igen szép stalagmit formát vesz fel. 



;2. Db. Schmiüt Sándor i^ Krislálylani közlcniriiyi'kt-Qi terjeszt elő, ismer- 

 tetve két laboratóriumi készítmény kristálytani és optikai sajátságait : 



a) CH4N40r,Na2 vegyület a vizben könnyen oldható, alkoholban oldhatlan 

 ezintelen kristálykákat alkot ; ISO^' C-ra hevítve roppant lievesen szétdurrau. Ez 



(24«) 



