14 



Historia under tiden före Linné ega vi en utförligare redo- 

 görelse af J. A. Holmström i Botaniska Notiser 1849, p. 

 105, 156. Men de yttre förhållanden, som inverkat på för- 

 fattarnes verksamhet, äfvensom tiden för densamma, hafva 

 vi ansett nödvändigt angifva. För de äldsta tiderna, innan 

 ännu någon egentlig Botanisk litteratur uppstått, har blif- 

 vit nödigt upptaga de obetydligaste anlag dertill; men efter 

 Linné, ur hvars hufvud Botaniken framgick fullväxt, som 

 Minerva ur Jupiters, hafva vi icke fästat oss vid mindre, 

 tillfälliga uppsatser i Tidskrifter, disputationer eller medi- 

 cinska och ekonomiska skrifter, i hvilka Botaniska notiser 

 tillfälligt förekomma. Ännu mer gäller ' detta en mängd 

 obetydliga Läroböcker. Jag har valt benämningen växt- 

 kännedom på denna uppsats, emedan jag ämnar börja vid 

 tider långt före dem, då ännu ens en tanke på vetenskap- 

 lig Botanik hade uppstått. 



TJrti<lexi. Hoilniska TiclelivarfVet. 



Då Götiska folkstammen först bosatte sig i Skandina- 

 vien, medförde den efter all sannolikhet från sitt förra hem- 

 land dess sädesslag, kulturväxter och den naturkunskap, 

 som under en föregående lång, oberäknelig tid blifvit för- 

 värfvad*). Derom vittna de utmärktare naturalstrens namn, 

 hvilka medföljt från uräldsta Germaniska tiden och derföre 



*) Råg och korn omtalas redan i de Nordiska Sagorna, men hve- 

 tet infördes i Sverige, enligt Dalin, först i början af 1400-taIet. 

 Troligen var det dock förut kändt i södra landskapen. 



