20 

 degards (f 1180) Physica, hvilken blef tryckt i Strassburg 

 1544. Men vi ega äfven från 1400-talet en Skandinavisk 

 (Dansk) Läkare-bok af Harpostreng, som upplyser om väx- 

 ternas användande i medicin den tiden. Många i medelti- 

 den odlade växter, som livarken utmärka sig genom smak- 

 ligliet eller skönhet, voro tvifvelsutan odlade för medicinskt 

 bruk, såsom Mästerroten, JPestilents7'oten, Libstickan, Lukt- 

 violen m. fl. En i äldre tider för medicinskt bruk myc- 

 ket odlad växt, som nu nästan försvunnit, var Vinrutan 

 (Ruta graveolens). Afven Hasselörten (Asarum), som ofta 

 förekommer i gamla trädgårdar, användes då, och ända till- 

 dess man erhöll Ipekakuanha, som kräkmedel. I denna ti- 

 dens Materia medica ingingo sällan oorganiska ämnen, utan 

 växt-dekokter och växt-infusioner voro de vanligaste medlen. 

 Man är lätt frestad att antaga, det dessa organiska ämnen, 

 hvilka tillika ingå i organismen som näringsmedel, voro na- 

 turligare än vår tids mer verksamma salter och syror, helst 

 i kroniska sjukdomar. Det är denna medeltids-medicin, som 

 vi finna bokförd i de under första seklet efter boktryckare- 

 konstens uppfinning utkomna Kreuter-biicher. Dessa voro 

 den tiden äfven mycket begagnade i Sverige; af Lonice- 

 rus såg författaren i sin ungdom trenne exemplar, hvilka 

 väl nu vandrat åt kryddbodarne. Sedan dessa i sitt hem- 

 land blifvit urmodiga, utkom i Sverige 1628 Arivid Måns- 

 sons Ortahok, hvilken vi liksom den af H. Smidt i Malmö 

 utgifna Urtegaard icke kunna räkna bland vetenskapligt Bo- 

 taniska skrifter. Denna medeltids-medicin har intill våra 



