21 



dagar fortlefvat i ett oskyldigare qvacksalveri. Ifrån min 

 barndom erinrar jag mig åtskilliga huskurer, hemtade ur 

 ofvannämda skrifter, — och jag har sett en ordination af 

 den på sin tid berömda Kisa-mor, som nära öfverensstämde 

 med Kreuterbiichernas föreskrifter. 



Vigtigast för örtkunskapens utbredning blef likväl me- 

 deltiden genom sin uppfattning af naturen såsom en gudom- 

 lig uppenbarelse, då man förut ansett den som en tillfällig 

 naturens lek. Man sökte i naturen inlägga en religiös be- 

 tydelse, uppfatta i densamma symboler för Theologiska 

 dogmer, f. ex. blad med trenne småblad för treenigheten. 

 Deruppå hänvisa de talrika medeltidens växtnamn, som vi 

 uti föregående band afhandlat. Det var just detta sökande 

 efter något högre, ideelt i naturen, som sedermera ledde till 

 den vetenskapliga Botaniken, liksom Alkemien till Kemien, 

 Astrologien till Astronomien. 



Den slcolastislit-spekiilativa Botanislca slco- 



lan i Svei'ig:e oeli Fiiilaii*! iiiitlex' foi'ra liälf^ 



ten af sjuttonde år-lxnndr-adet. 



Efter boktryckare-konstens uppfinning och reformatio- 

 nen qvarstodo Naturvetenskaperna länge på medeltidens 

 ståndpunkt, synnerligen i värt kära fädernesland, der man 

 under hela sextonde seklet ej kan upptäcka minsta fram- 

 steg. I början af sjuttonde århundradet möter oss i Sverge 

 en egendomlig skolastiskt-spekulativ Botanisk skola, sedan 



