24 



vi ej med förnäm axelryckning se ned på de första försö- 

 ken att lösa vetenskapens högsta frågor. Hos flera träffa 

 vi aktningsvärda iakttagelser, hos andra en spekulation af 

 djup betydelse. Förgätom aldrig, att vägen till sanningen 

 framgår bland villfarelsernas irrstigar, och att ået ligger i 

 sakens natur, att de första naturforskarne måste utgå från 

 sin tids föreställningar, följa dess method, och att spekula- 

 tionen var ett nödvändigt villkor för att angifva föremålen 

 för närmare undersökning. Vetenskapernas område var då 

 ännu icke begränsadt; naturvetenskaperna i vår tids mening 

 funnos ännu icke, utan voro de en gemensam tummelplats 

 för Läkare, Filologer och Filosofer under det gemensamma 

 namnet Fysik. Egentligen synes den speciella Botaniken 

 ansetts tillhöra Medicinska studierna, men den allmänna, 

 mer vetenskapliga, theoretiska Filosofien. Länge, efter det 

 naturvetenskaperna erhållit egna representanter, ansågos de 

 ligga inom theoretiska Filosofiens gebiet*). 



Det var först under Gustaf II Adolfs och Christinas 

 regeringstid Naturvetenskaperna vid våra Universiteter er- 



*) Ännu under författarens studii-tid i Lund ansåg Phil. Theor. 

 Professor Fremling Naturfilosofien tillhöra sin lärostol; han 

 egde ett rikt naturhistoriskt Bibliothek och naturhistoriska sam- 

 lingar. Hans företrädare LaurcU (författare till den befängda- 

 ste bok, någonsin i Sverige utkommit: ISordens Hufvuddoku- 

 ment eller Runoalfubelels hemlighet, Lund 1769) sysslosatte sig 

 med biens naturalhistoria; hans företrädare N. Oelrcich utgaf 

 en Dissertalio philosophica: generationem cequivocam ut absonam 

 denionstra7is. 



