25 



höllo egna lärostolar, i Upsala 1613, i Abo vid Universi- 

 tetets stiftelse 1640. Dess förste innehafvare i Upsala var 

 Chesnecopherus (Neric. f. 1581, f 1635), som nämnde år för- 

 ordnades till Physiologioi (menas Physices) Professor. Han 

 var en mångkunnig och spekulativ man, som utgaf icke 

 mindre än 50 disputationer öfver snart sagdt allt på him- 

 mel och jord, och deribland en de Anima vegetabili (väx- 

 ternas själ) Ups. 1626 och tvenne öfver den generella Bo- 

 taniken (De plantis, Ups. 1621, 1626), och kan han anses 

 som ifrågavarande skolas grundläggare och jemte Thauvonius 

 i Abo för dess utmärktaste representant (om han derjemte 

 egnat sig åt speciell Botanik, är ovisst, ehuru han säger 

 sig ämna utgifva en Historia plantarum universalis). Vi 

 anse oss derföre böra lemna en något fullständigare öfver- 

 sigt af Botanikens dåvarande ståndpunkt. Men för att åter- 

 gifva den Latinska urkunden troget hade vi måst bilda ett 

 nytt språk; för att kunna förstås hafva vi måst sluta oss 

 till nuvarande språkbruk och öfversätta anima vegetabilis 

 med lifskraft, forma med bildningsdrift, corpus animatum 

 med organisk kropp, caro med cellväfnad o. s. v.*), ehuru 

 dessa ord icke adsequat uttrycka författarens uppfattning, 

 och framställningen derigenom förlorar sin egendomliga färg 

 och får en modern anstrykning. 



Efter naturalstrens indelning i oorganiska (»corpora 

 perfecte jnixta», non animata) och organiska (c. animata), 



*) För att rätt uppfatta hela skolans terminologi måste man vara 

 bekant med Aristotelis filosofi. 



