28 



Speciella Botaniken fördelas i Botanologi (läran om ör- 

 terna), Thamnologi (läran om Buskarne) och Dendrologi (lä- 

 ran om träden). Mot den antagna definitionen på en ört 

 (herba), »en bladig växt, omedelbart uppskjutande från ro- 

 ten», anmärker författaren, att Misteln saknar rot, Cuscuta 

 blad. Af författarens mycket praktiska system torde vara. 

 tillräckligt lemna följande schema: 



A. Plaut» priucipales^ de, som duga att äta: 



1. Olus, växter, som odlas i trädgårdar: Kål, 

 Laktuk, Spenat, Dill, Lök, Sparris, Gurkor 

 m. fl. 



2. Fritges, växter, som odlas på åkrar. 



a. Segetes, sädesslagen, hvilkas både delar (cul- 

 mus, spica, locustce, gråna, aristce) och sär- 

 skilda slag definieras. Borstens ändamål säges 

 vara vapen emot foglarne, och Hafrans småax 

 (locustce bipedes) sägas för den dubbla borsten 

 vara tvåfotade. 



b. Legumina, ärtväxter, hvartill äfven Linet 

 räknas. 



B. Piautse minus priucipales. 



L Coronaria', Prydnadsväxter. 

 2. Medicinales, Medicinalväxter. 



De öfriga, såsom Svarapar, räknas till de ofullkomliga*). 



*) Chesnecopheri afhandlingar De Anima in gencre el vcgelabili 

 in spccic, jemte en annan de Anima senlienle utmärka sig för 



