37 



jade strax gifva växterna namn och uppfattade på det mest 

 träffande sätt så väl växtriket i dess helhet (växternas sy- 

 stem?) som deras inre struktur. Derefter beskrifvas fallet 

 och dess följder. Adam sökte derefter, så mycket som hans 

 nu förslöade sinne (»mens collapsa») medgaf, meddela sina 

 barn och barnbarn växtkännedom; men Cain var ovärdig 

 Botanikens studium. Efter Adams död florerade Botaniken 

 synnerligast under Noachs tid (han var tillika den erfarna- 

 ste sjöman, som seglade öfver de högsta bergen, det ingen 

 1 vår tid gör efter!); hans söner fördelade sins emellan växt- 

 kännedomen i jordens olika länder. Sedan följde Konung 

 Salo7no, menskliga vishetens under ()miaximum sapientiae 

 humanee miraculum et oraculum»); den störste konung, jor- 

 den burit, och af alla dödliga den djupast bevandrade i växt- 

 kännedom. Han sammanskref en väldig volum om växter- 

 nas egenskaper och användande, hvilken, såsom häfderna 

 vittna*), till menniskoslägtets oersättliga förlust förstördes, 

 när Nebukanesar med eld förhärjade Jerusalem. Derefter 

 repeteras alla gamla sagor om Lysimachus, Gentius, Mithri- 

 dates m. fl., och slutligen, likasom i förbigående, nämnas 

 Greker, Romare och nyare författare. Sedermera följa qvin- 

 nornas förtjenster om växtkännedomen, börjande med Eva; 

 dock derora har författaren just icke mycket att säga, desto 

 mera om djurens. Härmed fylles öfver en qvartsida, vi- 

 sande, att djuren varit menniskans hufvudsakliga läromästare. 



*) Skada, att Författaren icke här, som allestädes för öfrigt, ci- 

 terat sina källor! 



