39 



och i början af sjuttonde, under det ofvan beskrifna skola- 

 stiska heiTskade i Sverige, kan Dannemark*) framvisa en 

 utmärkt botanisk skola, grundlagd af O. Worm och Jörgen 

 Filtren. På förslag af den förre erhöll Fuiren (f. i Köpen- 

 hamn 1581, t 1628) af Konung Christian IV uppdrag att 

 i botaniskt afseende beresa alla d. v. Danska provinser, så- 

 ledes äfven Norrige, Skåne, Halland, Blekinge och Gottland: 

 det första exemplet på kungligt understöd åt praktiska bo- 

 taniken**). Härigenom blef han den förste, som lemnade 

 underrättelse om våra sydligare landskapers vegetation och 

 tillhör således föremålet för denna uppsats. Under resan i 

 dessa provinser åtföljdes han af Ottlio Sperling (f. i Ham- 

 burg 1602, t 1681, som statsfånge efter flera års fängelse***). 



*) Fullständigare underrättelser om Botanikens utbildning i Dan- 

 nemark lemnas i Danska öfversättningen af Willdenows Ereu- 

 lerkunde, Kjöbenli. 1794. Jfr äfven Pelersens Vdsigl över den 

 danske UUeralur. Kjöbenh. 1853. 



**) Utomdess anlades Botanisk trädgård, särskildt för danska och 

 utländska växter. Äfven Christian IV:s efterträdare voro Bo- 

 tanikens gynnare, och knappast hafva något annat lands regen- 

 ter visat större frikostighet för Botaniken än Dannemarks. 

 Vi behöfva endast nämna praktverket Flora Daniea, det största 

 botaniska planchverk, som hittills utkommit, och som fortsatts 

 öfver 100 år på Danska konungarnas enskilda bekostnad. 



***) Denne mans lefnadsöden vore ett rikt ämne för en historisk 

 roman. Hans irrfärder eftergifva icke Ulyssis; han vann öfver 

 allt ynnest, anställning än i Norrige, än i Italien. Hans nära 

 förbindelser med den bekante Corfitz Ulfeld, hvilken han lik- 

 som förut H. Scheffer åtföljde på ambassader kring större 

 delen af Europa, blef grunden till både hans lycka och olycka. 

 När Ulfeld föll i onåd, delades den af Sperling, som, på Ii- 



