40 



Sperling hade förut åtföljt Christian d. IV som Botanist på 

 hans resa i Norrige och blef sedan Prefekt för samma Ko- 

 nungs botaniska trädgårdar, öfver hvilka han utgifvit tven- 

 ne kataloger, 1642, 1645. Dessa herrars resor i Skåne och 

 till Gottland företogos 1622 och 1623. Någon utförligare 

 berättelse om dessa resor är icke lemnad; endast förteck- 

 ningar öfver de sällsyntare iakttagna växterna äro bevarade 

 i Bartholini Cista inedica Hafniensis, Hafn. 1668. De in- 

 nehålla flera intressanta och då för tiden nya växter (f. ex. 

 Sandneglikan), nemligen 46 antecknade under Skånsk-Ble- 

 kingska resan, 62 under Skånsk-Halländska, samt 49 på 

 Gottland*). Den storartade vetenskapliga verksamhet, som 

 denna tid utvecklades i Köpenhamn, väckte sin samtids och 

 efterverldens beundran. Till Botanikens utbildning i Dan- 

 nemark bidrog väsentligen Bui^sers anställning som Profes- 

 sor vid Sorö akademi, efter att hafva under trettiåra kriget 

 nödgats lemna sin födelsebygd Meissen. Burser var en af 

 sin tids skarpsyntaste Botanister, hade berest så väl Py- 

 renéerna som Österrikiska Alperna och derunder upptäckt 

 ett högst betydligt antal nya växter, som till större delen 

 äro beskrifna i C. Bauhini Theatrum Botanicum; andra fin- 

 nas i hans herbarium förvarade, öfver hvilka P. Martin, 

 Medic. Adjunkt i Upsala, lemnat en förteckning i Act Litt. 



stigt sätt gripen i Altona, tillbragte de 17 sista åren af sitt lif 

 i fängelse. 

 ') I Fysiogr. Sällsk. Tidskr. 1837, 1838 hafva de af Adjunkt 

 Lindblom blifvit hänförda till nu antagna nomenklatur. 



