75 



hvars grundläggare i Sverige han blef, — Dr C. F. Hoff- 

 berg (Holm., f. 1729, f 1808) utgaf en Anvisning till Växt- 

 rikets kännedom, Stockh. 1768, ånyo upplagd 1784, 1793, 

 egentl. ett utdrag af Linnés skrifter utan originalitet. Hon 

 begagnades ännu i början af detta sekel som lärobok i sko- 

 lorna. — Mag. P. Holmherger (0:got., f. 1745, j 1807 så- 

 som Prost i Norra Wi) har lemnat ett Calendarium Fl. We- 

 stervic. i Patr. Sällsk. Handl. jemte flera smärre uppsatser 

 i tillämpad botanik och »En theori om växternas spridande 

 på jorden» i Göteb. Vet. Samh. Handl. Framl. Professor 

 Liljeblad var elev af honom. — Dr J. A. Murray (Holm., 

 f. 1740, t 1791 som Medic. et Botanices Professor i Göt- 

 tingen) är bekant som utgifvare af XIII och XIV editio- 

 nerna af Linnés Systema Vegetab., Goett. 1774, 1784. — 

 Mag. A. Samzelius (Suderm., f. 1723, f 1773, Pastor i 

 Hardemo) utgaf Blomsterkrans af de allmännaste och märk- 

 värdigaste uti Nerike hejintliga växter, Örebro 1760, en lä- 

 robok för skolungdomen. — Dr ^1. M. Wäldin (Ostrogot., 

 f. 1731, t 1797) erhöll på Linnés förord af Rikets Stän- 

 der anslag att undersöka Lappmarkernas naturalhistoria, 

 1755, men öfvertog i stället provincial-läkare-beställning i 

 Jönköping. I Colleg. Med. Embetsberättelser för 1761 — 

 1765 har han låtit införa en Flora Junecopensis*). — Der- 



*) Till Linnés Lärjungar torde äfven böra räknas E. Laxnian, 

 Luthersk Pastor i Sibirien, som lemnat några uppsatser i K. 

 Vet. Akad. Haudl. och i Petersb. Akad. Handl. 1770, 1773: 

 Nova; phinlarum Sibiricarum specics. Lemnade flera bidrag till 

 Pallas' arbeten. 



