89 



stergötland och Bohus, som utgafs i Stockh. 1746; derunder 

 upptäcktes flera sällsyntare växter, upptecknade i K. Vet. 

 Akad. Handl. 1743. Derefter företog han 1747—1751 en 

 resa till England och N. Amerika (Canada, Pennsilvanien 

 m. m.); första tomen af denna resas beskrifning utkom i 

 Stockholm 1753, andra 1756, tredje 1761; men den fjerde, 

 som skulle afliandlat resan till Irokesernas land, utkom al- 

 drig. Han hemförde betydliga samlingar af frön (från hvilka 

 flera nu allmänt odlade växter härstamma) och växter, hvil- 

 kas bestämmande och beskrifvande han öfverlät till Linné, 

 som var egentliga upphofvet till denna resa, hvartill medel 

 leranades af K. Vetensk. Akad. samt Universiteterna i Up- 

 sala och Abo. Redan före sin färd till Amerika anställd 

 vid Abo Högskola såsom Ekonomie-professor (sedermera 

 Theologiae Doctor) bosatte han sig der för alltid. Den af 

 Browallius och Leche påbörjade Flora Fennica utgafs nu 

 tillökt af Kalm 1756. Den är blott en katalog, utan växt- 

 ställen; andra delen, innehållande kryptogamerna, utkom al- 

 drig. Prof. Kahii var en lycklig och utmärkt skriftställare 

 och har utgifvit i Abo omkring 40 disp. i Ekonomi och till- 

 lämpad Botanik. Hans efterträdare P. A. Gadd var lika- 

 ledes en flitig författare, men egnade sig uteslutande ät Eko- 

 nomi. 



Den mest framstående af Finska Botanisterna denna 

 period var C. N. llellenius (nob. c. Hellens, Fenno, f. 1745, 

 t 1820), en af Linnés sednaste lärjungar och den siste, för 

 hvilken han presiderade (de Hyperico, 1776). Redan fiirut 



